37 
sikkrere iagttagelser støttet fremgangsmaade. Saavel de herskende 
vindes, som havvandets ulige tætheds virkning til at fremkalde strøm- 
ninger, om hvilken der har været stridt saa meget, snart til fordel 
for den ene, snart for den anden, underkastedes en prøve, hvis ud- 
fald vil fremgaa af det følgende. 
Saavel betragtningen af den store overensstemmelse, der viser 
sig mellem de herskende vindes og havstrømmenes retning i de 
store verdenshave, som theoretiske undersøgelser, navnlig Zoppritzs, 
maatte lede til at prøve de herskende vindes indflvdelse paa strøm- 
ningerne i det europæiske Nordhav. Det gjaldt saaledes først at 
linde de herskende vinde, deres retning og hastighed paa de for¬ 
skjellige punkter af Nordhavet. At udlede dem af foreliggende 
skibsobservationer var ugjørligt, da der var store partier af havet, 
hvorfra ingen saadanne fandtes. Heldigvis tilbød sig en anden me- 
thode, der med en endnu større sikkerhed førte til maalet. Det 
var at beregne de herskende vinde efter lufttrykkets midlere for¬ 
deling. Ved hjælp af Hoffmeyers synoptiske karter og baro- 
meterobservationer for en længere aarrække fra Norge, Danmark, 
Skotland, Færøerne og Island, samt fra overvintringsekspeditioner 
paa Østgrønland, Jan Mayen og Spidsbergen, en tysk, en østerrigsk 
og to svenske, udlededes det normale lufttryk for en række af 
punkter i Nordhavet og konstrueredes de tilsvarende isobarer, det 
er linjer for ligestort lufttryk. Disse viser nu et minimum af lufttryk 
i sydvest for Island — det grønlandsk-islandske minimum — og et 
andet, svagere minimum, der strækker sig mellem Island og 
Nord kap. 
Efter den bariske vindlovs formler, saaledes som de er opstil- 
lede af prof. Guldberg og mig, beregnedes nu de til lufttryk- 
systemet svarende vinde, der omcirkler det norske havs lufttryks- 
minimum paa cyklonisk vis, det er, sydvestlige vinde søndenfor og 
nordøstlige vinde nordenfor lufttrykkets minimumzone. I det store 
taget faar saaledes Nordsøen vinde fra vestsydvest, det norske hav 
fra sydsydvest, Østhavets sydlige del fra sydvest, Østhavets nordlige 
del fra øst, Grønlandshavet fra nordnordost og nord og Islands 
østkyst fra nord. Ogsaa hastigheden af de herskende vinde be¬ 
regnedes og afsattes tilligemed retningen paa et kart. 
Det næste skridt var at undersøge, hvilken fart en vind af en 
vis hastighed ved at blæse stadig henover havet er istand til at give 
