Blomsternes søvn. 
Af prof. dr. Alfred Burgerstein, Wien. 
(Slutning.) 
Efter alt, hvad vi har hørt om forholdene ved blomsternes perio¬ 
diske aabning og lukning, er det næste spørgsmaal, hvilken nytte, eller 
med andre ord, hvilken biologisk betydning denne periodiske blomster- 
søvn har for planten. 
Før vi kan besvare dette spørgsmaal, maa vi berøre endel andre 
forholde. Vi har nævnt, at blomsternes kjønsdele er paa den ene side 
støvdragerne paa den anden side begyndelsen til frugten, den saakaldte 
støvvei. I støvveien kan man igjen adskille følgende dele (se fig. 4): 
I. Frugtknuden (/*), som indeslutter frøknopperne, d. v. s. begyndel- 
serne til de ved frugtmodningen udviklede frø, 
II. griflen, der som oftest sidder paa den øvre ende af frugt¬ 
knuden, som en tyndere eller tykkere, kortere eller længere stift og 
III. arret (a), d. v. s. griflens øverste med særegne indretninger for- 
synede munding. 
En støvdrager bestaar ligeledes af forskjellige dele, en uvæsentlig 
og derfor undertiden manglende stilk »støvtraaden« og den paa enden 
heraf siddende støvknap (st), der er dannet af smaa sække, i hvilke der, 
naar blomsten er udsprunget, indeholdes talrige, yderst smaa, encellede 
korn, pollenkornene (det saakaldte »blomsterstøv«), der oftest er gule og 
enten danner et løst pulver eller klæber sammen til deiglignende 
masser. 
Forat befrugtning skal finde sted, er det nu nødvendig, at der 
kommer pollenkorn bort paa arret, hvor der af hvert korn vokser frem 
en tynd lang traad, der gjennem griflen trænger ned i frugtknuden, 
vokser hen til frøknopperne og befrugter disse. 
Der er nu mange planter, som har enkjønnede blomster, der enten 
indeholder blot støvdragere eller blot frugtknuder, men ikke begge dele 
sammen, hvorved da enten begge slags blomster forekommer paa den 
samme plante (birk, bøg, eg, gran) eller paa forskjellige in di vider af 
