49 
»Insektblomsterne« deri mod frembringer oftest sammenklæbede pollen- 
masser, som ikke egner sig til overførelse ved vindens mellemkomst, og 
har gjerne store, med livlige farver udstyrede, allerede i betydelig af- 
stand let synlige blomsterdækker J ), bestemte til hidlokkelse af insek- 
terne. Ofte er de ogsaa i besiddelse af duft, og altid udskiller de paa 
et eller andet sted i bunden af blomsterdækket honning — yderligere 
indretninger bestemte til at lokke insekter til blomsterne. Ved særlige 
veivisere, i form af eiendommeligt farvede flekker eller linjer paa 
blomsterdækket ledes insekterne til det sted i blomsten, hvor de kan 
finde den søde honning, der tjener dem til næring, og som ligger 
paa et saadant sted i blomsten, at insektet paa veien derhen nød¬ 
vendigvis med en eller anden del af sin krop maa komme i berøring 
med støvknapperne og arret. Og videre er de klæbrige pollenmasser 
saaledes beskafne, at de let hefter sig fast ved insektets haarede legeme, 
og atter kan blive hængende fast ved arret i en anden blomst af samme 
art, som insektet paa sin vandring efter føde besøger. 
Ofte blir de sammenhængende støvmasser ikke liggende paa det 
sted, hvor de er dannede, men afleires paa et eller andet bestemt 
punkt inde i blomsten, sædvanligvis paa den indre side af et af kron¬ 
bladene, i nærheden af de steder, hvor honningen udsondres. Der for- 
bliver støvmasserne kortere eller længere tid, ofte nogle dage, indtil de 
afhentes af et honningsøgende insekt. 
For istandbringelsen af befrugtningen er det imidlertid af største 
vigtighed, at støvmasserne blir liggende paa sit bestemte sted i blomsten. 
Fjernes de fra denne af vind eller regn, saa gaar de ialmindelighed 
tabt for planten. Og ogsaa længere tids befugtning med regn eller dug 
skader pollenkornene og gjør dem udygtige til at udføre befrugtningen. 
For planter med klæbrige støvmasser er det derfor af største vigtighed, 
ja et fuldstændigt livsspørgsmaal, at for det første deres støv¬ 
masser blir liggende paa det sted, hvor de kan findes og 
medtages af det honningsøgende insekt, og at de dernæst 
paa dette sted saavidt muligt er beskyttede mod vindens 
saavel som mod regndraabernes indvirkning, er begge har en 
uheldig bortfjernelse tilfølge, regnen (og anden nedbør) desuden be¬ 
virker gjennemfugtning af støvet. 
Der gives i virkeligheden en mængde naturlige indretninger til be¬ 
skyttelse af blomsterstøvet mod vind, regn og dug, og et af disse be- 
skyttelsesmidler er blomsterdækkets periodiske bevægelser. 
1 ) Undertiden er det andre dele af planten end blomsterdækbladene, der ved 
sin iøinefaldende farve har til opgave at tillokke insekter, saaledes tildels støv- 
dragerne (myrtaceerne) eller særegne dækblade ( aroideer , c^llci.) 
4 
