Under længere tids regnveir, paa vindige, raakolde dage og fra aftenen 
til om morgenen, saalænge der finder sterk dugdannelse sted, er 
paa insektsbestøvning beregnede blomster saa vel lukkede, at regn- og 
dugdraaberne kun fugter ydersiden af blomsterdækket, men lader det 
indre uberørt. Denne beskyttelse kommer særlig ogsaa istand derved, 
at blomsterdækket oftest bestaar af to bladkredse (ydre og indre blomster- 
dække henholdsvis bæger og krone se fig. i), og det saaledes, at bla¬ 
dene i den ene kreds sidder i mellemrummene mellem bladene i den 
anden kreds, et kronblad i mellemrummet mellem to bægerblade. 
Vi har tidligere nævnt, at hos de kurvblomstrede, det, der ser ud 
som en enkelt blomt, i virkeligheden er en hel samling af smaablomster, 
hvis lidenhed erstattes ved den store mængde, i hvilken de findes. 
Ligesom hos andre planter blomsterstøvet beskyttes ved det flerbladede 
blomsterdækkes indbøining, saa beskyttes det hos kurvblomsterne ved, 
at de talrige enbladede blomsterdækker bøier sig sammen. Den stilling, 
som de straaleformede randblomster (fig. 3 II pag. 24) indtager i raakoldt 
veir og om natten, er i almindelighed saadan, at de danner en fuldstæn- 
dig hulkegle omkring skiveblomsterne i midten. For at blomsterhovedet skal 
kunne lukkes fuldstændig, staar længden af de tungeformede randblomster 
i regelen i et bestemt forhold til kurvens gjennemsnit. De kurvblom¬ 
strede, hvis kurve har et af talrige smaablomster dannet stort midtparti 
(»skive«), har for det meste lange, de, hvis skive er liden og faablom- 
stret, kortere randblomster. 
Hertil kommer endnu følgende: De i midten af kurven staaende 
skiveblomster springer ikke alle samtidig ud, men udvikler sig i den 
rækkefølge, at de yderste springer først ud, de inderste sidst. Naar de 
første blomster i en saadan kurv begynder at aabne sig, og derfor støvet 
kun i de yderste af skiveblomsterne er modent, de indre derimod endnu 
hviler i knoppen, da er ogsaa randblomsterne korte, men dog lange nok 
til at kunne dække de ydre skiveblomster. Senere forlænger de sig 
mere og mere, og naar ogsaa de indre skiveblomsters støv er færdigt 
til befrugtning, er de saa lange, at spidserne af deres blomsterdækker 
berører hinanden, naar de bøies ind. 
I mange tilfælde er dog de tungeformede randblomster altid saa 
korte, at de ikke vilde formaa at dække blomsterhovedet, hvis dette 
havde staaet ret i veiret; isaafald luder hovederne under blomstringen 
til siden, hvorved de sammenbøiede randblomster paa den opadvendte 
side danner et fremspringende eller skraat tag, paa hvilket regndraaberne 
preller af uden at skade skiven. 
Tiden for blomsternes aabning og lukning staar i sammenhæng 
med tiden, naar insekterne sværmer. Paa varme godveirsdage, naar de 
fleste blomster er udfoldede, sværmer ogsaa de fleste insekter, og utal¬ 
lige bier, humler, sommerfugler og fluer overfører, mens de søger 
