5 
lionning, pollenkornene fra den ene blomst til den anden og bevirker 
derved, uden at vide det, arrenes bestøvning. 
Nu er der imidlertid insekter, som kun om natten søger næring, 
f. eks. aften- og natsværmerne blandt sommerfuglene, og ligesaa er der 
altsaa planter, hvis blomster er lukkede om dagen og først aabner sig 
om natten. For at saadanne natblomster skal blive bestøvede af nat- 
insekterne, er de forsynede med lokkemidler svarende til dem, dag- 
blomsterne er i besiddelse af, og som bestaar enten i store lystfarvede 
og derved selv i skumringen eller i maanelyset. synlige blomster (natlys, 
mirabilis cactus grandifloms), eller i udsendelsen af en sterk duft 
(mange blomster, som mangler iøinefaldende farver og derfor har faaet 
tilnavnet „tristis“ [dyster, mørk]: hesperis tristis, pelargonium triste , 
nyctantes arbor tristis). Det er videre en ganske merkelig kjendsgjer- 
ning, at mange blomster kun dufter paa bestemte tider af døgnet, f. eks. 
begynder petunier (som ikke er sjeldne i haver) først om aftenen at 
dufte, og en smelle (silene nutans) [der forekommer hist og her ogsaa hos 
•os], dufter om aftenen og om natten, men kun indtil dagen bryder frem. 
Det er klart, at blomsterdækkets evne til at lukke sig, ikke i alle 
tilfælde yder de ædlere dele den nødvendige beskyttelse. Heftige 
regnskyl eller haglveir, en voldsom storm kan ødelægge selv den bedst 
lukkede blomst, og ogsaa en sterk og ganske pludselig regnskur kan, 
selv om den varer kort, ødelægge utallige blomster, idet jo blomster¬ 
dækkets lukning ikke sker med et slag, men gradvis og som tidligere 
nævnt, selv om temperaturen synker betydelig, tager desto længere tid, 
jo nyligere udfoldingen har fundet sted, og jo fuldstændigere den har 
været. Tænker vi os en blomsterfyldt eng midt paa en varm sommer¬ 
dag, saa er blomsterne vidt aabne og omsværmes af talrige insekter. 
Kommer der nu en pludselig regn, saa fylder den blomsterne, længe 
før de har faaet tid til at lukke sig. Støvet blir gjennemblødt og øde¬ 
lagt, og følgen er, at en mængde frugtknuder ikke kommer til udvikling, 
at talrige blomster blir golde. En regn, som kommer mindre pludselig 
eller begynder om natten, gjør, selv om den varer i flere dage, langt 
mindre skade end en pludselig plaskregn midt under godveiret. 
Blomsterdækkets (og forresten ogsaa de grønne blades) søvnbevæ- 
gelser hører til de fænomener i planteriget, der ikke alene fortjener 
fagmænds opmerksomhed og studium, men ogsaa bør og kan iagttages 
og lægges merke til af lægfolk. Vi kjender for tiden et stort antal 
fakta med hensyn til planternes bevægelser, om hvilke forrige aarhun- 
dredes botanikere ikke havde noget begreb, og meget af det, som paa 
Linné’s tid vel var bekjendt, men ikke kunde forklares og derfor blev 
begloet som et »naturens vidunder«, er i vore dage, takket være fysio- 
logernes arbeide, forklaret ved at henføres til bestemte mekaniske processer. 
^ . 4 * 
