23 - 
Endel planters blomsterdække aabner sig, naar blomsten har naaet 
en vis udvikling, bliver saa staaende aabent kortere eller længere tid og 
falder derpaa af, enten tilsyneladende friskt eller vissent og indtørket, 
oftest sammen med støvdragerne, som da har opfyldt sin funktion. Den 
tid blomsten er aaben (den saakaldte ant hese) varer hos nogle blom¬ 
ster kun faa timer, hos andre flere dage eller endog uger. 
Endags- eller e fem ere blomster, som kun er aabnede nogle 
timer, har vi f. eks. i snerlerne (convolvolus), flere arter af ærenpris 
(veronica), hornskulpe (glaucium), cichorie ( cichorium intybus ), lin 
(linam usitatissimum) o. m. a. Paa en vakker sommermorgen er f. 
eks. en linager, naar man ser paa den paa nogen afstand, smukt blaa. 
Om aftenen den samme dag viser den sig helt og holdent grøn. Blom- 
sterne aabner sig omkring kl. 7 om morgenen, lukker sig ud paa efter- 
middagen og falder derpaa af. Næste dag staar ågeren atter i fuld 
blomst, men det er nu ikke de samme blomster som foregaaende dag 
men nyudsprungne, som netop har udfoldet sig. 
Mens disse døgnblomster aabner sig om dagen, er der andre, 
som først udfoldes om eftermiddagen henimod solnedgang eller endog 
om natten og lukker sig i løbet af den følgende dag. Til disse efemere 
natblomster hører f. eks. den bekjendte mirabilis jalappa , natlyset 
(oenothera biennis), flere arter pigæble (datura meteloides) o. a. 
Men antallet af planter med døgnblomster er forholdsvis lidet mod 
antallet af arter, hvis blomsterdække holder sig dagevis med uforandret 
farvepragt. Af disse hører de fleste til dem, hvis blomsterdække 
under hele den tid, det er udsprunget, holder sig uforandret uden at 
frembyde noget særlig merkeligt. Hos et mindre antal derimod, aabner 
og lukker blomsterdækket sig i blomstens levetid flere gange, og af disse 
er der da atter nogle, der udfolder sig om dagen, andre om natten. 
Disse er det, vi særlig skal opholde os ved. 
Aabningsbevægelserne hos disse blomster, eller for at tale mere 
poetisk, den sovende blomsts opvaagnen, sker ved, at blomsterdækkets 
blade (se fig. 2) bevæger sig udover fra blomstens centrum, lukningen 
finder sted ved bevægelse i den modsatte retning. 
En stor del af de planter, hvis blomster periodisk aabner og lukker 
sig, hører til de kurvblomstrede (kompositerne). Det, som hos disse 
ser ud som en enkelt blomst og ogsaa af lægfolk holdes for en saadan 
(deraf ogsaa entalsnavnene hesteblomst, kornblomst, blindeblomst o. s. v.) 
er som bekjendt i virkeligheden en hel samling af blomster, som sid¬ 
der paa en fælles kegle- eller skiveformig blomsterbund og tilsammen 
danner, hvad man kalder, en blomsterkurv eller et blomsterhoved (se 
) 
