22 
drivhusene med lygte og fandt, »at næsten alle planter spillede deo 
samme komedie.« 
I vort aarhundrede har en hel række naturforskere beskjæftiget sig 
med emnet, som vi i det følgende skal give en oversigt over. 
Blomstens funktion er som bekjendt den, at danne frugt og frø. 
De organer, som nærmest tjener til udførelsen af denne vigtige opgave 
i plantens liv, er de, der betegnes med de ikke meget passende, men 
almindelig brugte navne, støvdragere og støv veie. De første er han- 
kjøns-, de sidste hunkjønsorganer. Omend- 
skjønt kun disse to slags organer er ubetinget 
nødvendige for frødannelsen, saa forekommer 
der i de fleste blomster ogsaa andre dele, som 
man tilsammen betegner som blomster- 
dække, og som i de fleste blomster bestaar 
af to forskjellige slags dele: bæger og krone. 
Hos mange blomster lidet og lidet iøinefaldende, 
opnaar blomsterdækket hos andre en betydelig 
størrelse, antager forskjellige ofte de besynder¬ 
ligste former og straaler i de livligste farver. 
Naar man lægger merke til den store mangfol- 
Skematisk gjennemsmt af en ^ighed j blomsterdækkets udseende, hvorledes 
blomst: b bæger, K krone, St ° 
støvdrager, f frugtknude med det kan optræde i alle mulige former fra smaa 
griffel og ar (fl) (disse tre dele en b] e s kjel som hos birk Og pil til de 
tilsammen danner støweien). 
storartede fantastiske blomster hos de tro¬ 
piske orchideer, og naar man husker paa, at der findes blomster- 
dækker af enhver optænkelig farve, og at mange desuden er i besiddelse 
af duft, snart en behagelig snart en ubehagelig, snart en næsten bedø¬ 
vende 1 ), saa maa man uvilkaarlig spørge, hvilken opgave, hvilken betyd¬ 
ning for planten disse i grunden dog uvæsentlige blomsterdele har. 
Ved talrige iagttagelser og forsøg har det vist sig, at blomsterdækket 
spiller en mangfoldig og vigtig rolle i plantens liv, navnlig ved istand- 
bringelsen af befrugtningen. 
Vi skal senere komme til at omtale nogle herhen hørende ting. 
Først skal vi se paa blomsterdækkets forhold i en anden henseende, 
idet det nemlig er denne del af blomsterne, som udfører nyctitropiske 
eller søvnbevægelser. 
1 ) Efter Brittons undersøgelser bestaar der følgende sammenhæng mellem 
blomsternes duft og farve: størstedelen af de med duft forsynede blomster er hvide, 
derpaa kommer de gule, derpaa de røde og tilslut de blaa. 
Fig. 2. 
