5 
Min plan er i korthed følgende: Med 3 å 4 af de bedste og 
mest udholdende skiløbere, som blir at opdrive, vil jeg i begyndel- 
sen af juni med et af de norske sælfangerfartøier (jeg har allerede 
sikret mig assistance fra nogle af de sterkeste) gaa fra Island mod 
Grønlands østkyst og paa omkring 66° n. br. forsøge at naa ind mod 
kysten saa langt som mulig. 1 ) Hvis fartøiet ikke skulde kunne naa 
iland, hvad dog efter sælfangernes erfaring ikke er usandsynligt, idet 
disse hyppig har været inde under denne ukjendte kyst, 2 ) saa forlader 
ekspeditionen fartøiet, naar dette er kommet saa langt ind som 
muligt, og gaar over isen iland. For at sætte over det aabne vand, 
som antagelig findes nær kysten, trækkes en let baad paa meier 
med over isen. At en saadan fart over drivis er mulig, tror jeg 
fra tidligere kjendskab til denne med sikkerhed at kunne antage. 
1882 foretog jeg nemlig med sælfangeren »Viking« fra Arendal en 
reise i disse egne, og vi blev i juni sat fast i isen under østkysten 
af Grønland. I løbet af 24 døgn drev vi da langs den kyst, 
hvor jeg nu agter at lande, og jeg havde i den tid under talrige 
vandringer og jagtfærder rigelig anledning til at stifte bekjendtskab 
med isens beskaffenhed og sneforholdene, ligesom vi ogsaa hyppig 
under vor reise blev nødte til paa grund af pludselige indesperringer 
at trække vore baade lange distancer over flagene. — Paa denne 
maade mener jeg altsaa at skulle kunne naa land. Helst saa jeg, 
at dette blev et stykke nordenfor kap Dan, da kysten her endnu 
ikke er bereist af europæere og der er meget af interesse at under- 
søge allerede paa kysten. Søndenfor er kysten nu forholdsvis vel 
kjendt, idet den danske konebaadsekspedition under ledelse af kaptein 
Holm i 1884 trængte op til et punkt noget nordenfor kap Dan 
og overvintrede i Angmagsalik, en koloni af hedenske eskimoer, lidt 
søndenfor det nævnte forbjerg. 3 ) Efter at have gjort de under- 
*) Allerhelst skulde jeg lande ved den ukjendte S c o r e s b y f jord længer 
nord, da der her er meget af særlig interesse at undersøge. Dertil trængtes imidlertid, 
at man helt leiede et fartøi, og da det antagelig vilde blive vanskelig at tilveie¬ 
bringe de dertil nødvendige pengemidler har jeg foreløbig opgivet denne tanke. 
2 ) Som eksempel kan nævnes, at sommeren 1884 var der yderst lidet is, og 
sælfangerne fangede klapmydsen næsten lige under land. 
3 ) Dem af vore læsere, som skulde ønske at stifte nærmere bekjendtskab med 
den undersøgte del af Grønlands østkyst, eller som skulde ønske en interessant 
og belærende lekture, vil vi anbefale kaptein Holms og løitnant Gardes vel- 
skrevne og underholdende beskrivelse af denne betydningsfulde danske ekspedition. 
