3 
var paa 62° 40' n. br., noget nordenfor det punkt, hvor Dal age r 
havde begyndt sin reise. Ugunstige is- og veirforhold gjorde 
imidlertid, at ekspeditionen ikke kunde trænge saa langt ind mod 
isens indre, som den ellers under sin energiske ledelse sikkert vilde 
have gjort. 
Det forsøg paa at trænge ind i Grønlands indre, som er kronet 
med størst held, er dog uden sammenligning friherre Norden- 
skiolds ekspedition i 1883. Ventende i Grønlands indre muligens 
at finde isfrie oaser, var denne utrættelige polarforsker ikke tilfreds 
med sin første vandring paa indlandsisen; han vilde nu trænge end 
videre ind og om mulig afsløre nogle af de hemmeligheder, som 
skjuler sig i det indre af »nordens Sahara«, som Nordens kiold 
har kaldt det. Lykkedes det end ikke Norden ski old at finde 
»oaser«, saa opnaaede han dog med sin ekspedition at være den, som 
uden sammenligning har naaet længst paa Grønlands indlandsis. 
Det var paa omkring 68V2 0 n - br., han trængte ind; selv naaede 
han i 18 dage til lidt over 117 km. (ca. 15 geografiske mil) fra indlands- 
isens rand. Herfra sendte han imidlertid de to lapper, han havde 
med, paa ski videre indover. Disse kom igjen efter 57 timer og 
havde da, efter hvad de selv opgav, været 220 km. (ca. 29 geografiske 
mil) længere inde, altsaa alt tilsammentaget omtrent 44 mil fra ind- 
landsisens rand. De havde været paa en høide af 1947 m. over 
havet; saa langt de kunde se, var der imidlertid intet andet at op- 
dage end flade uendelige snemarker. Hermed kan Nordenskiolds 
theori om et isfrit indre synes at være gjort lidet sandsynlig; dette 
mente ogsaa i begyndelsen Nordens kiold selv; senere er han 
dog bleven tilbøielig til at antage, at han med sin ekspedition var 
trængt frem paa et isbelte, som strækker sig tvers over landet til 
østkysten, mens der nordenfor og søndenfor kan være isfrie oaser. 
Et bevis herfor mener han muligvis at se i to ravne, som lapperne 
saa paa sin skifærd; disse ravne kom flyvende fra nord og vendte 
tilbage did, da de havde omkredset lapperne; de maa, mener 
Norden ski old, antagelig have havt et isfrit tilholdssted i nord, 
hvorfra de har seet lapperne paa isen. Nordenskiold mener end- 
videre, at nordenfor det isbelte, hvorpaa han vandrede, trænger en 
fjord, Scoresby fjord, sig fra østkysten dybt ind i landet, muligens 
helt igjennem til vestkysten og danner et sund gjennem landet, 
saaledes som allerede i gamle dage blev antaget at være tilfældet, 
