59 
fremfor hvilke de ogsaa har den fordel, at man ved scioptikonets hjælp 
kan faa dem forstørrede, hvor meget eller hvor lidet man vil, at man alt- 
saa kan afpasse billedernes størrelse efter tilhørersalens størrelse. Særlig 
for naturhistoriske foredrag og for naturhistorieundervisningen paa sko- 
lerne er det af vigtighed at have illustrationer, og en udmerket vei til 
fremstillingen af disse er scioptikonet, som derfor ogsaa i den senere 
tid synes at vinde større og større udbredelse baade i forelæsningsfor- 
eninger og paa skoler. 
Men glasfotografierne, der altsaa er grundlaget for de saakaldte 
lysbilleder, er, trods sin forholdsvise billighed, ikke billige nok, og saa 
vel forsynede de anstalter, der leverer dem, end kan være i mange ret¬ 
ninger, saa »hænder det meget ofte, at man kunde ønske andre billeder 
end dem, som kan faaes tilkjøbs. Det gjælder baade for populære og 
— i særlig grad kanske — for mere videnskabelige foredrag. Skal man 
da lade forfærdige særlige fotografier hos en fotograf, saa blir de gjerne 
høist utilfredsstillende, og de blir dyre. Et udmerket middel til selv at 
forfærdige sine lysbilleder har man i en yderst simpel fremgangsmaade, 
som meddeleren har seet brugt i stor udstrækning bl. a. ved arbeider - 
forelæsninger over kemi og sundhedslære, og som bestaar i at tegne 
billederne med blyant paa mat glas. 
Antagelig er fremgangsmaaden ikke ny, men jeg har ikke seet den 
omtalt nogetsteds, og saa udbredt som det meget nyttige forelæsnings- 
apparat scioptikonet nu er blevet, turde kanske nogle af læserne have 
brug for en lidt nærmere besked om, hvorledes man bærer sig ad. 
Glaspladerne, som man lader tilskjære i størrelse som de fotogra¬ 
fier, der passer til ens apparat, maa helst være fint matslebne. Dog 
kan ogsaa det almindelige matte glas bruges, og hos enhver glasmester 
kan man ialfald med lethed lade forfærdige tilstrækkelig finslebne plader 
for en 5—15 øre stykket. Paa pladerne tegner man da med haard 
blyant et billede af gjenstanden, ganske som man vilde tegnet det paa 
papir. Man kan skygge det som man vil, og ved hjælp af haarde 
blyanter faa frem selv meget fine detaljer med tilstrækkelig tydelighed. 1 ) 
Naar tegningen er færdig, maa imidlertid glassets mathed skaffes bort. 
Det kan ske ved hjælp af en hvilkensomhelst fernis. Jeg har pleiet at 
bruge canadabalsam tilsat med meget kloroform, saa den er ganske 
tyndflydende. Pladen holdes horizontalt, og fernisen heldes udover, til 
den dækker hele den matte side. Derpaa lader man, idet pladen brin¬ 
ges i skraa stilling, det overflødige rinde fra det «ne hjørne ned i flasken 
igjen, og lægger pladen hen til tørring. Paa en svagt opvarmet ovn er 
fernissen fuldstændig haard efter Vs å 1 times forløb. For at beskytte 
den fernisserede side kan man enten dække den med en almindelig 
glasplade, der klæbes fast med en rand af sort papir, eller man kan 
klæbe paa den en ramme af tyk sort karton. 
Vil man have farvede billeder, kan man male paa fernisen, men 
dertil maa anvendes en egen slags til glasmaling bestemte transparente 
farver. Behøver man ingen blyantskonturer, kan der med disse males 
direkte paa almindeligt glas. B. 
9 En stor lette er det, hvis man har et træsnit af passende størrelse, som 
man kan kopiere gjennem glasset. 
