6 7 
lepsi og andre konvulsionssygdomme. Ja indtil de seneste tider 
ansaaes ofte bensubstans af kranier overhovedet som middel mod 
epilepsi; benene knustes og gaves som pulver, piller o. s. v. I 
renæssancens tider var saaledes kranier af ægyptiske mumier meget 
søgte til saadant brug; af hovedets ben nød særlig oss a Wormiana l ) 
ry som virkningsfuldt; endnu i forrige aarhundrede havde man al- 
mindelig paa apothekerne en krukke, signeret ossa Wormiana , med 
middel mod epilepsi. 
Med trepanerede kranier maa ikke forveksles de med hul for- 
synede hovedskaller af i almindelighed fældte fiender, som vissj§ 
indianerstammer og hovedjægerne paa Borneo samler og opbevarer ; 
her tjener hullet til befæstelse for en snor. Andre vilde folk, f. eks. 
andamaner og ildlændere, bærer afdøde paarørendes eller udmerkede 
individers kranier paa sig som amuletter eller erindringstegn. 
En ganske særegen anvendelse af afdødes kranier har man i 
■den temmelig udbredte skik af dem at forfærdige drikke kar. 
Dette omtales dels som en maade, hvorpaa man ret vilde vise sin 
triumf over en fældet fiende, dels som gjort for at bevare erindrin¬ 
gen om afdøde slegtninge, eller ogsaa for derved at tilegne sig egen- 
skaber, som har været eiendommelige og udmerkende for den, hvem 
kraniet har tilhørt. Om sky the me heder det, at de drak blod af 
fældede finders hjerneskaller for at tilegne sig deres kraft og mod; 
flere antike forfattere omtaler, at kei terne gjorde sig drikkekar af 
sine fienders kranier. At den samme skik ogsaa har eksisteret hos 
germanerne, bevises ved den bekjendte fortælling om Longobarder- 
lcongen Alboin, der tvang sin dronning Rosimunda til at drikke af 
Gepiderkongens, hendes faders, hjerneskal, — fremdeles af sagnet 
om Vølund, der lavede drikkekar af Niduds sønners hjerneskaller. 
Fra mellemeuropæiske fund, især fra pælebygningerne i Schweiz, 
kjendes adskillige saadanne til drikkekar dannede kraniedele. Af 
denne barbariske skik har spor holdt sig paa det kirkelige omraade, 
saaledes som mange legender og endnu bevarede relikvier af i guld 
og sølv indfattede skaale af helgeners og martyrers hoveder beviser; 
ja endnu benyttes tildels saadanne til at drikke af: saaledes beroede 
i kirken i Ebersberg, ikke langt fra Munchen, en saadan drikkeskaal, 
der siges forfærdiget af den hellige Sebastians hoved; endnu faar 
hvert aar paa helgenens festdag de valfartende pilegrime drikke vin 
*) Smaaben, som af og til danner sig mellem sømmene, der forbinder hjerne 
'kassens normale knokler. Red. anm. 
5 
