68 
af dette kar; man vilde der ret godt kunne tænke sig tilbage i kong 
Alboins dage! 
Der kunde her været anledning til at gaa nærmere ind paa den 
hos mange folk udbredte tro om, at man kunde tilegne sig døde 
og dræbte mænds egenskaber ved at drikke af deres blod eller for- 
tære visse dele af deres legemer; heri har man visselig ogsaa den 
anthropologiske forklaring af menneskeæderiets oprindelse; — denne 
sædvane tilhører jo netop ikke de folk, der bor under de ugunstigste 
og fattigste naturforhold. 
Men jeg skal ikke gaa ind paa spørgsmaal af den almindelige 
ethnologi; det var kun om trepanation i den forhistoriske tid, at jeg 
dennegang vilde gjøre en liden meddelelse. 
Nordhavets dybder, temperatur og 
strømninger. 
Af pro f. H. Mohn. 
(Slutning.) 
Den meteorologiske methode, med ligehøide- eller ligetryk-linjer r 
har saaledes ført til et tilfredsstillende resultat for havets overflade. 
Det næste skridt er at prøve dennes evne til at udfinde bevægelserne 
i dybet. I overfladen har vi betragtet dens heldninger mod niveau- 
fladen som den nærmeste grund for strømningerne. Vi kunde lige- 
saagodt have taget de af de ulige vandstandshøider i strømfladen 
foraarsagede trykforskjeller i niveaufladen som udgangspunkt, saaledes 
som det gjøres i meteorologien. Det er efter dette princip, at jeg 
har studeret vartdets bevægelser i dybet i nordhavet. Efter de givne 
værdier for havvandets tæthed i forskjellige dybder, og under hen¬ 
syntagen til tyngdens tilvækst med dybet, til vandets sammentryk- 
kelighed og til niveaufladernes indbyrdes tilnærmelse ved voksende 
breddegrader, samt med tillæg af de tryk, som svarer til strømfla- 
dens høide, har jeg beregnet trykket i en række punkter af de 
niveauflader, der ligger i dybderne 300, 500, 1000 og 1500 favne r 
og derefter konstrueret de tilsvarende isobarer eller ligetrykslinjer, 
en saadan linje for en trykforskj el af en hundrededel atmosfære. 
Hermed er problemet bragt paa en basis, der tillader, ligesom de 
meteorologiske isobarkarter, at gjøre slutninger om bevægelsernes 
retning og styrke. Der er imidlertid nogen forskjel i omstændig- 
