7 6 
Hvad enkelthederne i bevægelsen angaar, saa viser visse fotografier, 
særlig saadanne, som er tagne ovenfra, at vingen krummes merkbart, 
straks før den begynder sin bevægelse opad, og at begge vingers bevægelser 
ikke altid er symmetriske, idet ofte den ene vinge bevæger sig længere ned 
og høiere op — gjennemløber et større rum altsaa — end den anden. 
Selvfølgelig bevæger begge vinger sig i takt; den ene gjør aldrig flere 
slag end den anden, om end slagene kan være forskjellig kraftige.« 
•- V ■ . —-7' • $' 
Myrernes sprog. 
Af prof. George Romanes. 1 ) 
Talrige er de iagttagere, som mere eller mindre bestemt paastaar, at 
myrerne og andre »aarevingede«, der lever selskabeligt, kan meddele sig til 
hverandre ved hjælp af et sprog eller ved tegn. Men uheldigvis er de 
kjendsgjerninger, til hvilke de støtter sig, ikke* fastslaaede med saadan 
nøiagtighed, at de tillader en saadan slutning. Saaledes beviser den 
eneste kjendsgjerning, som Kirby og Spinel anfører, intet, da den kan 
forklares ved hjælp af Jugten, uden at man behøver at forudsætte, at der 
har fundet en meddelelse sted mellem insekterne, og Hu ber holder sig 
til almindelige betragtninger over. »gnidningen af følehornene«, uden at 
meddele detaljerede iagttagelser. Men i de senere aar har ligesaa talrige 
som nøiagtige beviser bekræftet den almindelige mening og paa en 
overbevisende maade vist, at myrerne forstaar hverandre. Jeg begynder 
med at anføre Sir John Lubbock’s meddelelse om hans vigtigste 
forsøg. 
»I 30 tommers afstand fra redet (formica niger) satte jeg 3 glasser 
i 6 tommers gjensidig afstand, hvorpaa jeg forbandt dem med redet 
ved hjælp af parallele baand; i det ene glas lagde jeg mellem 300 og 
600 myrelarver, i det andet kun 3-—4, og for at se, hvad tilfældet spillede 
for en rolle, lod jeg det 3die glas være tomt. Da dette var gjort, satte jeg 
en myre i hvert af de glasser, der indeholdt larver; de tog hver sin og 
bragte den til redet, kom tilbage igjen efter en ny og saa fremdeles. 
Efter hver tur passede jeg paa at lægge en ny larve i det glas, der kun 
irideholdt 3—4, for at holde tallet konstant. 
Hvis nu myrerne kun kom af et tilfælde, eller hvis de ved at se 
sine kammerater komme hjem med larver deraf sluttede, at ogsaa de 
) Uddrag af et arbeide om «dyrenes intelligents«. 
