8 9 
2) Egnene omkring de store floder er, paa grund af jordens frugl- 
barhed og den lette adgang til transport, strøg, hvor befolkningen er 
meget tæt. 
3) Havkysterne, som i fiskeri og skibsfart frembyder rigelige er- 
hvervskilder, er ligeledes sterkt befolkede strøg, naar ikke særlige om- 
stændigheder træder hindrende i veien og holder befolkningen nede. 
4) I kulførende strøg (kulbækkenerne), der fremkalder fabrikdrift, 
samler befolkningen sig endnu sterkere end i dale og kyststrækninger. 
5) En lignende indflydelse har ogsaa de store stæder. 
For Europa i særdeleshed gjælder 
b) Da befolkningens tæthed i regelen staar i forhold til de befol¬ 
kede egnes rigdomskilder —- naar ellers de sociale forholde er de 
samme — saa er i Europa den nordvestlige del, centrum og Italien 
tættest befolkede. 
7) Høisletterne og fjeldegne (f. eks. den kastiliske høislette, de 
centrale høidestrækninger i Frankrige, Alperne, den græske halvø) er for¬ 
holdsvis lidet befolkede. 
8) Egnene nord for vendecirkelen gjennem Petersburg samt step¬ 
perne i den sydøstlige del af Europa, hvilke ikke egner sig til agerbrug, 
er endnu svagere befolkede end høisletterne og fjeldstrøgene. 
Luftens surstofindhold. Det er i høi grad sandsynligt, at atmo¬ 
sfæren i løbet af jordens udviklingshistorie har gjennemgaaet indgribende 
forandringer, og at saadanne ogsaa i fremtiden vil finde sted. Det er 
derfor af den største vigtighed at faa saa nøie som mulig rede på a 
luftens sammensætning. Den slags undersøgelser vil for vore efterkom- 
mere have en lignende betydning, som ægypternes optegnelser om sol- 
og maaneformørkelser har havt for os. Dels for at faa luftens surstof¬ 
indhold saa nøiagtig som mulig bestemt, dels for at erfare, om der viser 
sig forskjelligheder i surstofindholdet paa langt fra hinanden liggende 
steder, blev der, paa foranledning af prof. He mp el i Dresden i tiden 
mellem iste april og 15de mai 1886 daglig paa samme tid taget luft- 
prøver paa følgende forskjellige steder: Cleveland (Nordamerika), Para 
(Brazilien),* Bonn, Dresden og Tromsø. 
Undersøgelsen af de forskjellige luftprøver gav som resultat, at 
luftens gjennemsnitlige surstofindhold er: 
i Cleveland.20.933 pCt. 
i Para.20.89 
i Bonn.20.922 
i Dresden.20.90 — 
i Tromsø ... .20.92 — 
Disse tal stemmer fuldstændig overens med tidligere opgaver. 
Nogen væsentlig forskjel viser der sig altsaa ikke mellem surstof¬ 
indholdet paa forskjellige steder, om det end af de anførte tal utvilsomt 
fremgaar, at der er smaa forskjelligheder, som ikke synes at staa i for¬ 
bindelse med de meteorologiske forhold. Humholdt. 
Bastarder mellem hund og schakal. Allerede Aristoteles 
omtaler bastarder mellem hund og schakal; senere naturforskere og 
hundevenner, der har beskjæftiget sig med hundens afstamning, fandt, 
