93 
negritoerne paa Andaman-øerne, maaler henholdsvis 1.404 og 1.478 m. 
i gjenemsnit, saa Akka’erne altsaa utvilsomt vinder prisen med hensyn 
til lidenhed. 
Akka’erne er forøvrigt efter al sandsynlighed ikke — som størrelsen 
kunde tyde paa — synderlig nær beslegtede med nogen af de to andre 
dvergracer. De hører til en afdeling af negerracen, som man har kaldt 
»Negrillo«-gruppen og som er betydelig forskjellig baade fra buskmæn- 
dene og fra Andaman-øernes beboere. 
Muligvis er det Akka’erne, som har gi vet oprindelsen til de beret¬ 
ninger om pygmæer, som man træffer paa hos saa mange af de græske 
digtere og historieskrivere. Pygmæernes bopæl blev henlagt til egnen 
omkring Nilens kilder, og det kunde altsaa stemme med Akka’ernes op- 
holdssted. Merkeligt er det, at man paa et af de gamle ægyptiske 
mindesmerker har fundet navnet »Akka«, som stammen kalder sig selv, 
ved siden af billedet af en dverg. 
Skovene og regnmængden. Man antager i almindelighed, at 
skovbevoksning forøger regnmængden, og at omvendt borthugning af 
skoven bringer nedbøren til at aftage. Ifølge Science holder dette ikke 
stik: tilvoksning af skov eller afskovning øver ingen paaviselig og kon¬ 
stant virkning paa regnmængden i vedkommende distrikt. Denne nye 
antagelse støttes paa iagttagelser fra forskjellige strøg af Nordamerika: 
præriestrækninger, som i de senere aar er bleven bevoxede med skov, 
Ohio, hvor tvertimod afskovningen har antaget kolossale dimensioner, 
og andre egne. Paa de nævnte steder kjender man regnhøiden før og 
efter forandringen, og tallene taler, mener det nævnte blad, ubetinget 
for, at man maa opgive den gamle mening om skovens store klimatiske 
betydning i den nævnte retning. 
Theaterdekorationer paa staaltraadtøi er det nyeste til und- 
gaaelse af ildebrand paa scenen. Staaltraadtøiet, der har masker paa 
ca. 1 mm., dækkes med en gul uforbrændelig og uopløselig masse, 
paa hvilken dekorationen males. De paa denne maade fabrikerede 
kulisser og tepper veier omtrent 750 gr. pr. kv.m., kan rulles op paa 
temmelig tynde ruller og koster ikke stort mere end dekorationer, der 
paa anden maade er gjort uforbrændelige. 
Den ældste almanak turde være en, som blev fundet ved en 
mumie i Ægypten og som er 3000 aar gammel. Den er skrevet paa 
papyrus og indeholder foruden angivelsen af dagene ogsaa for hvePdag 
det sandsynlige veir. 
Jordens gjennemsnitlige tæthed er, efter en ny bestemmelse af 
dr. Wilsing, 5592 gange saa stor som vandets. Gaar man ud fra de 
tidligere fundne tal for jordens omfang, saa finder man, at hele jorden 
veier omtrent 6050 trillioner tons å 1000 kilo. 
