95 
Bogen er i skrivemaade mere norsk-reformatorisk end a f hensyn 
til danske læsere tilraadeligt. Det angaar ikke os, men sprogformeringen 
burde ikke været forenet med sprogdeformering. 
Forhandlinger. 
Den naturhistoriske forening i Kristiania. Mede den 19de september 
1887. Hr. O. Johan-Olsen holdt et foredrag over en ny sop, som han havde 
fundet snyltende paa ndlagte underjordiske soppe, og som efter prof. A. Blytt 
havde faaet navn af Blyttiola dendroides. Soppen, der efter al sandsynlighed 
var at henføre til mucorini, var ganske eiendommelig i flere henseender, saaledes 
med hensyn til protoplasmaets udvikling og forandring i de forskjellige udviklings- 
stadier, cellekjernens fordeling o. s. v. 
Den 17de oktober 1887. Prof. I. H. L. Vogt holdt foredrag over verdens 
guldproduktion og leverede nogle specielle oplysninger om de skandinaviske guldfore- 
komster, af hvilke de vigtigste erFahlun, Bømmeløen og Svartdal i Telemarken. Paa 
alle disse steder optræder guldet sammen med vismutertser. Foredragsholderen med¬ 
delte ogsaa nogle oplysninger om det nylig gjorte fund af guld i Grefsenaasen ved 
Kristiania, hvor guldet findes sammen med lidt jernglans i en kvartsmasse, der op¬ 
træder i siluriske skifere ca. 0.5—1 km. fra grænsen mod den yngre granit eller 
syenit. Fremviste tilslut nogle guldstuffer fra Flatanæs grube paa Bømmeløen. 
Hr. O. Johan-Olsen gav endel meddelelser om sine iagttagelser af tempe¬ 
raturens indflydelse paa bakteriernes og de andre lavere soppes vekst og især paa 
resultaterne af deres virksomhed. For forskjellige gjærracers vedkommende anskue- 
liggjordes disse forhold nærmere. 
Stipendiat H. Reusch fortalte om nogle formodede meteorstene (foredraget 
trykt i «Naturen«). 
Den 31te oktober 1887. Konservator Nansen refererede sit nylig udkomne 
arbeide: The structure and combination of the histological elements of the central 
nervous system. Foredragsholderen var ved sine undersøgelser af hvirvelløse og 
enkelte af de lavere hvirveldyr kommen til det resultat, at nervetraadene ikke er 
sammensat af fibriller, men bestaar af fine rør, hvis vægge ser ud som fibriller. 
Gangliecellerne har, efter Nansens undersøgelser, aldrig mere end en nerveudløber, 
hvorfor refleksbuen neppe, som man før tænkte sig, kan gaa gjennem gangliecel¬ 
lerne, men maa gaa gjennem det fine net af nervetraade, der forbinder de moto¬ 
riske og sensitive nerver. Efter foredragsholderens mening har gangliecellerne 
væsentlig med ernæringen at gjøre. 
Den 21de november 1887. Hr. O. Johan-Olsen refererede Møllers 
arbeide: Ueber die Cultur flechtenbildender Ascomyceten. Som bekjendt har 
Schwendener opstillet en theori om, at lavarterne ikke er enkelte organismer, men 
fremkommer ved, at en alge snylter paa en sop. Det var nu lykkedes Møller 
■at dyrke 213 af disse soppe for sig, og han havde af enkelte former kunnet frem¬ 
bringe fuldstændige frugtlegemer uden alger. 
Den 19de december 1887. Stipendiat dr. Otto redegjorde for nogle af ham 
l anstillede forsøg for at komme til klarhed om dannelse af glykogen (dyrisk sti¬ 
velse) i organismen. Man har to mod hinanden staaende meninger om dannelsen 
af dette stof; nogle paastaar, at det dannes af kulhydrater, andre af eggehvide, og 
■ de sidste paastaar, at hvis man ved udelukkende kulhydratnæring faar glykogen- 
i mængden torøget, saa sker dette paa den maade, at glykogenet i saa fald dannes 
; af organismens egen eggehvide. 
Otto havde nu ved rigelig kulhydratnæring faaet store mængder af glykogen 
dannet. Ved saa at beregne mængden af forbrændte eggehvidestoffe. havde han 
fundet, at kun en liden brøkdel at den dannede glykogenmængde kunde skrive 
sig fra eggehviden, mens den allerstørste del maatte skyldes de optagne kulhydrater. 
Ved fodringsforsøg havde han fundet en paafaldende forskjel mellem de for¬ 
skjellige kulhydrater, idet de, som ved sin dekomposition spaltedes i frugtsukker 
og druesukker, var gode glykogendannere, de andre ikke. 
