ic >9 
I vokse og udvikle sig til soplegemer af flere millimeters størrelse og 
endog faaet enkelte af disse soplegemer til at danne formeringsorganer, 
der paany har kunnet udsaaes og udvikle sig. 
Beviset for den ovenfor anførte opfatning af låvene er herved 
leveret i sin allerstrengeste og mest uimodsigelige form. 
Grønlands indbyggere. 
Af konservator Fridtjof Nansen. 
JUddrag af et foredrag, holdt ved fællesmøde i «selskabet til videnskabelighedei^s 
fremme« i Bergen den I2te marts 1888.) 1 ) 
Naar vi nordmænd hører beskrevet et land, hvis vestkyst i det 
ydre kun er lidet indbydende med sine nøgne og fattige holmer og øer, 
hvor den kolde »taage og søvind kuer al den vegetation, som stræber 
at hæve sig over de lave krybende buskvekster eller over de sorte og 
graa mosarter, som bedækker den golde klippegrund«, men hvor man 
længere ind træffer dy be og trange fjorde begrænsede af høie og steile, 
med isjøkler bekransede fjelde, og hvor man længst inde, »hvor taagen 
og søvinden fra havet ikke rækker ind, træffer smilende partier, — —- 
hvor solstraalerne kastes tilbage fra de høie fjeldvægge, saa at varmen 
endog til visse tider om sommeren kan blive trykkende, — —■ hvor 
øiet møder et saftigt grønt, som bedækker de rundt om af snedækte 
fjelde og jøkler omgivne bjergskrenter og dale, hvor først krattet af 
pilen og birken reiser sig over mandshøide, og hvor hist og her findes 
steder med høit græs og mange brogede blomster i de fugtige fordyb- 
ninger« — naar vi nordmænd, siger jeg, hører sligt et land beskrevet, 
da vil vi alle som en mene, at det netop er vestkysten af vort eget 
fædreland, beskrivelsen gjælder. 
Slig var det land, vore forfædre for omtrent 900 aar siden op- 
dagede vestenfor Island, slig beskrives netop Eriksfjorden i Sydgrøn- 
land, hvor Grønlands første europæiske beboer, vor landsmand Erik 
Røde, slog sig ned i 983 og senere byggede sit høvdingesæde Bratte- 
lid, hvoraf sandsynligvis endnu ruiner findes. 
Jeg skal ikke her gaa nærmere ind paa Grønlands opdagelse og 
bebyggelse af nordmændene, at nævne det maa vistnok være nok til, at 
der i de fleste af mine tilhøreres erindring fremkaldes en lang række 
billeder af bedrifter og opdagelser, som neppe har sit sidestykke i noget 
folks historie. Vi taler i vor tid om dristige reiser og foretagender, vi, 
J ) Udarbeidet væsentlig paa grundlag af: Rink, Grønland statistisk og geo¬ 
grafisk beskrevet; Holm og Garde, Den danske konebaadsekspedition til Grøn¬ 
lands østkyst. 
