19 
Om sommeren frembringer solvarmen høi temperatur, luften optager 
vanddamp fra havet eller andre vandflader, stiger op og giver anledning 
til skydannelse og tordenveir. Disse tordenveir, som oftest opstaar i 
landenes centrale eller østlige del og som er indskrænkede til den varme 
aars- og dagstid, kan man kalde varmetordenveir. 
De gunstigste betingelser for dannelsen af et tordenveir frembyder 
sig imidlertid, naar et barometrisk minimum, ledsaget af en hvirvel- 
bevægelse, fra Atlanterhavet nærmer sig Norge. Disse tordenveir, som 
da danner sig paa forsiden af hvirvelen, er de hyppigste, og til dem 
hører størstedelen af kysternes og alle vinterens. 
Man maa imidlertid ikke betragte hvirveltordenveirene som dannede 
af et skylag af stor elektrisk spænding og som vinden driver foran sig. 
Man kan derimod sige, at forplantelsen af dem ikke saa meget skyldes 
en transport af skyer, som meget mere frembringelsen af de for et 
tordenveir nødvendige betingelser, mellem hvilke maa sættes i første 
række opstigende, varme og fugtige luftstrømme. Undersøgelserne i 
Sverige bekræfter fuldstændig de resultater, til hvilke man er kommet i 
Frankrig og Norge; men i Sverige er det umuligt at drage nogen skarp 
grænse mellem varme- og hvirveltordenveir. 
Med hensyn til variationerne hos instrumenterne, medens et torden¬ 
veir gaar over en station, er man kommet til følgende resultater: 
Barometret falder først, dels temmelig hurtigt, dels langsommere, 
for .saa atter at stige raskt, saasnart det begvnder at regne. 
Temperaturen synker pludselig under regnet for derpaa at stige 
hurtigt. 
Vinden dreier pludselig med solen, samtidig med at barometret 
stiger, og gjennemløber undertiden alle kompasstreger. 
Vindens styrke øges betragtelig, naar barometret begynder at stige. 
Ifølge Hesselbergs undersøgelser er de meteorologiske betingelser 
for tordenveir i Norges østlige del disse: 
i) Det almindelige er, aVder er to barometriske minima: et i øst 
over de svenske søer, et i vest over den sydlige del af det centrale 
Norge. Mellem disse to minima er sædet for tordenveirene, og her 
blæser paa østsiden af strøget nordenvind, paa vestsiden søndenvinde. 
. 2) Høi temperatur i det indre af landet. 
3) To eller flere partielle maksima af relativ fugtighed i det indre 
af landet. Mindst, to maksima er nødvendige, et i øst og et i vest. 
Man er kommet til det resultat, at tordenskyerne ligger 1400—3000 
meter over jorden. 
For at godtgjøre, at lyn uden torden, ialfald i Norge og Sverige, 
ikke er andet end refleksen af et fjernt tordenveir, gives en fuldstændig 
liste over slige lyn, iagttagne i Sverige 1871—72 — 73, sammenstillet 
med de corresponderende tordenveir. Det sees af denne liste, at man 
næsten uden undtagelse kan angive et tordenveir i den retning i hvilken 
kornmoet er iagttaget. Tordenveirets afstand kan ofte være meget be¬ 
tydelig, endog 400—500 kilometer. 
Sluttelig meddeles en statistik over tordenveirs hyppighed, over 
deres daglige og aarlige periode, over vindens og skydriftens retninger 
under tordenveir o. s. v. Ianledning dette, som har mest interesse for 
fagmæd, vil vi henvise til selve det interessante arbeide. 
