121 
man under en rekognoscering af den del af himmelen, som maanen 
vilde komme til at gjennemløbe under formørkelsen, havde taget en om¬ 
trentlig maaling af den gjensidige beliggenhed af alle stjerner lige ned til 
11 te størrelse. Denne møie viste sig dog for de svageste stjerners vedkom¬ 
mende at være næsten spildt. Mens nemlig maanen under formørkelsen i 
1884 var usædvanlig mørk, var den iaar — dels fordi den skar igjennem et 
lidt fjernere parti af jordskyggen, dels som følge af veirforholdene paa 
det belte af jorden, hvor de brudte solstraaler strøg igjennem luften — 
under hele formørkelsen saavidt lys, at man selv med de største kik¬ 
kerter blot kunde se nogle ganske faa af disse svage stjerner, naar de 
var lige indpaa maaneranden. For stjernerne indtil 10de størrelse 
lykkedes derimod observationerne paa de fleste steder ret godt. I Kri¬ 
stiania, hvor fem forskjellige kikkerter benyttedes, og hvor luften under 
hele den totale formørkelse var ganske klar, observeredes, dog for en 
del med nogen usikkerhed, 14 indtrædelser og 14 udtrædelser, deraf 8 
sammenhørende, det vil sige ind- og udtrædelse af en og samme stjerne. 
I Kjøbenhavn, hvor kun een kikkert benyttedes, fik man 11 indtrædelser 
og 14 udtrædelser, deraf 8 sammenhørende. I Stockholm og Upsala var 
derimod himmelen overskyet. Det samme var tilfældet i Riga, Dorpat, 
Kasan og flere steder i Tyskland og Frankrige., hvorimod observationerne 
lykkedes paa mange andre steder i Europa og Amerika. Fra flere kanter 
nævnes dog, at himmelen ikke var klar under hele formørkelsen. 
Beregningen af saadanne observationer er et meget vidtløftigt ar¬ 
beide, og hvad der især bidrager til at sinke dens fuldendelse er, at 
man først maa ved observationer bestemme den nøiagtige beliggenhed 
af de mange smaa stjerner, hvis bedækning er iagttaget paa de for¬ 
skjellige steder. Der foreligger derfor endnu intet resultat af obser¬ 
vationerne i 1884. II. Gr. 
Jordskjælv i Norge 1887. Det er før i »Naturen« (1887 s. 104) 
omtalt, at dr. Reusch med understøttelse af Videnskabsselskabet i 
Kristiania har sat igang en systematisk indsamling af jordskjælviagttagel- 
ser. Allerede forrige aar har det vist sig, at jordskjælv er meget hyp¬ 
pigere i Norge, end man paa forhaand skulde tro. Der er nemlig 
fremkommet beretninger om ikke mindre end 23 jordskjælv paa dette 
ene aar. De fleste var rigtignok ganske svage; men 3 var dog for¬ 
holdsvis sterke. Natten til den 7de mai vækkedes beboerne paa den 
nordlige del af Bømmeløen og nærliggende egne ved en skjælving, der 
ledsagedes af underjordisk lyd. Den 5te august om aftenen rystede 
Værø og Røst i Lofoten; døre larmede, som om der blev banket 
sterkt paa dem; stenheller, hvormed tågene var dækkede, klaprede 
voldsomt. Den 5te november om aftenen kjendtes et temmelig sterkt 
stød i Bodø og omegn; husene skjalv, og ting faldt ned. Af de mindre 
jordrystelser er især at merke de, som paafaldende hyppig har været 
iagttagne paa Ytterøen, der ligger et godt stykke ude i havet ved Sønd- 
fjords kyst. 
Forresten beklager dr. Reusch, at han ikke har modtaget saa 
mange meddelelser, som ønskeligt kunde være, navnlig om de svage 
jordskjælv. Vi gjentager derfor vor opfordring til publikum om at bi- 
