132 
siden tager en stor strøm af ringe spænding, efterhvert som den 
behøves under arbeidet. 
Naar man vil sveise to staalstænger sammen, anbringes de i 
hver sin klemme, der naturligvis maa staa paa et isoleret underlag. 
Klemmerne trykkes ved en fjæranordning imod hinanden, saa at de 
flader, der skal sveises, altid presses sammen med et vist tryk. 
Derpaa sættes klemmerne i ledende forbindelse med akkumulatoren 
ved hjælp af meget grove kobberledninger, hvis modstand mod elek- 
tricitens strømning kun er ringe i forhold til arbeidsstykkets. I samme 
øieblik, strømmen sluttes, begynder dette at gløde, og inden faa 
sekunder er det sveiset, sandsynligvis ved en sammensmeltning i 
fladerne. Dette arbeide ligner fuldstændig en almindelig but sveis- 
ning. Det vil let forstaaes, at methoden bedst egner sig for mindre 
dimensioner, idet arbeidsstykkets ledningsevne ved større dimen- 
sioner bliver saa stor, at elektricitetsmængden og selve ledningen 
bliver for svær, naar man skal opnaa en tilstrækkelig varmegrad.. 
Opvarmningen er nemlig en følge af den modstand mod strømmen,, 
som arbeidsstykket frembyder, og denne modstand aftager med til¬ 
tagende dimensioner. Som man ser, viser methoden visse analogier 
med elektricitetens anvendelse til glødelys. For smaa dimensioner 
er den fortræfifelig. Jerntraadbiter kan f. eks. sveises sammen uden 
at det bagefter er muligt at opdage skjødningerne, der er ligesaa , 
sterke som den hele traad. Man kan paa denne maade ikke alene 
sveise jern og staal, men ogsaa forbinde forskjellige metaller med 
hinanden, idet disse i berøringsfladerne indgaar en legering. Den 
eneste betingelse, for at forbindelsen er mulig, er, at de to metallers. 
ledningsevne for elektricitet ikke er altfor ulige. Som eksempel paa, ' 
hvor nøie opvarmningen kan indskrænkes til sveisestedet, anføres,, 
at penneknive, som var afbrudte lige til skaftet, forsynedes med nye 
blade paa den maade, at disse fuldt færdige sveisedes til den gamle 
fremstikkende stump, der kun var et par millimeter lang, uden at: 
skade skilpaddeskaftet. 
Den anden methode for elektrisk sveisning viser analogier med 
elektricitetens anvendelse til buelys. Egentlig er det mindre korrekt 
at kalde arbeidet sveisning, man burde heller kalde det lodning eller 
i al almindelighed metalbearbeidelse ved direkte anvendelse af en 
elektrisk strøm. 
De apparater, man benytter, bestaar af et isoleret arbeidsbord 
