I anden part finder vi, at »Naar Stiernerne skinne møgit klare om 
Vinteren, da ere de Kuldz oc Frostis forkyndere« ; men »den store oc 
brede Sne, fallendis dampig som Flocke« er mærke paa mildt veir — 
ting, man hyppigt ikke kan modsige. Naar derimod tredie part for¬ 
klarer, at mange stjerneskud fra en og samme kant om natten, »met en 
huid strig effter sig«, er tegn til blæst fra den samme side, eller at 
østenveir foraarsages af solens indgang i »wecten«, saa er det atter rester 
af »den rette Astrologische Konst.« 
God praktisk meteorologi er det, naar i fjerde part brune eller mørke 
skyer, »met lunckit ok lomit wærligt«, tages som tegn paa kommende 
tordenveir. Men astrologiske meningsløsheder findes der ogsaa i denne 
part, som f. eks. at stjerneskud skulde komme som forbud paa tordenveir. 
Foruden at handle om tegn til jordskjælv, som i registret angivet, 
indeholder den femte part ogsaa et kapitel om kometer, hvad der har 
sin grund i, at — som der bemærkes i en særskilt artikkel — »Der 
pleyer meenlige at følge Jordskel elfter at store oc languarendes Cometer 
haffue lenge verit seit paa Himmelen, huilcket mange Historier vdwijser.« 
Her i denne part udvikler sig da ogsaa »den rette astrologiske kunst« i 
al sin fuldkommenhed: hinanden aldeles uvedkommende fænomener stilles 
i direkte aarsagsforhold. Saaledes maa selv nordlyset tjene som forbud 
paa kometers ankomst, og disses forhold til jordskjælv har vi netop 
nævnt ovenfor. Derimod beskrives de et jordskjælv ledsagende omstæn- 
digheder i omtrent fuld overensstemmelse med virkeligheden, trods det, 
at jordskjælvene er saa forholdsvis sjeldne begivenheder i vore egne. 
Angaaende deres varighed, findes der dog den overdrevne paastand, at 
»Jordskuddelse«, som ikke afsluttes med et »stort, hastig oc languarendis 
wæir vdaff Jorden«, vil blive staaende »gern hen vid sex vgger«, ja 
endog »it Aar eller to.« 
Sjette part af »Astrologia« omhandler ting, der kan give grund for 
en dom om udsigterne for aarets høst. Det er i mangt og meget netop 
de samme ting, folket den dag idag holder sig til, som en snerig vinter, 
en vaad og kold vaar og lignende. Men der findes ogsaa mange ret 
besynderlige spaadomme, som alene en middelaldersk hjerne kunde være 
istand til at udklække, som f. eks. dette: 
»Orme som findes vdi Ege-eble, mercke Aarens wfructbarhed oc dyr 
tijd: Fluer vdi samme Eble fundit, giffue adwarsel for krig. Men sees 
her samme sted Ederkoppe, da beslutter Mand, lufften at vere forkrenckit 
met Pestilentzis forgifft.« Ogsaa her maa kometerne holde for; thi 
»Store Cometer, som leege sees paa Himmelen, — — — føre Ager- 
mendene iblant med onde budskaff.«')-- -— 
1 ) Bogen er i slutten forsynet med vidtløftige registre til brug ved dens be¬ 
nyttelse ved veirforudsigelser. I slutten angives ogsaa tryknings-sted og tid nøi- 
