142 
Saaledes var det beskaffent, som for ikke lang tid siden udgjorde 
tidens meteorologiske viden. Hvor stort fremskridt der siden er gjort, 
behøver vi ikke at opholde os med; meteorologien er, fra en samling 
tvivlsomme anelser opblandede med en stor mængde fantasi og overtro 
bleven en virkelig videnskab, sikkert baseret paa iagttagelser af den lov- 
mæssighed, der behersker atmosfærens bevægelser som alle andre feno¬ 
mener paa vor jord. Og er lovmæssigheden i atmosfæren end ikke i 
sine detaljer saa sikkert erkjendte, som ønskeligt kunde være, saa er 
vi dog komne saa langt, at vi kjender hovedtrækkene i den, saa vi 
kan forudsige, hvad fremtiden i denne retning vil bringe, ikke efter ko- 
meters og insekters adferd, men efter vort kjendskab til de til enhver 
tid herskende forholde; vi er komne saa langt, at meteorologien, fra at 
være væsentlig overtro, er bleven til en videnskab af praktisk betydning. 
De eglæggende pattedyr. 
Af dr. Vilh. Haacke, Jena l ). 
I begyndelsen af dette aarhundrede kom de første efterretninger til 
Europa om to af de merkeligste blandt de australske dyreformer: neb- 
dyret (ornithorhynchus paradoxus) og myrepindsvinet (echidna hystrix). 
Begge er forholdsvis smaa dyr, som i sin bygning viser en eien¬ 
dommelig sammenblanding af egenskaber tilhørende forskjellige europæiske 
dyreformer. Myrepindsvinet er besat med haarde, stive pigge, som et 
sædvanligt pindsvin, men ligner paa den anden side muldvarpen ved 
sine korte gravefødder. Nebdyret minder i legemsform noget om muld¬ 
varpen, men ligner i sin haarbedækning nærmest odderen. Hvad der 
imidlertid er mest paafaldende ved dyrene er deres eiendommelige kjæ- 
ver. Myrepindsvinet har, istedenfor den almindelige pattedyrsnude, kjæver, 
som er sammenvoksede til et rør og dannede af en hornagtig substans, 
omtrent som et fugleneb; nebdyret har sine bornagtige kjæver tildannede 
som et virkeligt andeneb. 
Mens de to dyr altsaa i visse egenskaber stemmer overens med 
medlemmerne af pattedyrenes klasse, minder de ved andre træk i sin 
bygning om fuglene, og det spørgsmaal var derfor, straks man lærte 
dyrene at kjende, nærliggende: føder de levende unger som pattedyrene, 
eller lægger de eg som fuglene? Og hvor skulde man stille dem i 
agtigere end paa tittelbladet: »Tryct paa Vraniborg Cum JPrivilegio. Aff Hans 
Gaschitz Bogprenter sammestedz Anno 1591. Mense Junio.« Trykkeriet havde 
Tyge Brahe oprettet for sine „ Opera Astronomica 11 , ligesom han ogsaa havde 
en papirmølle paa Hveen. Da man var optaget med papirfabrikationen til «samme 
Opera, vilde hand icke at hans Bogtrycker dis imellem skulle feriere oc gange 
ørckesløs, men lod hannem medier tid tage dette lille Arbeit forheender». 
*) Humboldt. 
