1 89 
given ved de ned imod horisonten voksende smaaskiver langs med den 
flade bue, vor illusoriske himmelhvælving. Betegner man den tilsyne- 
ladende sol- eller maanediameter eller afstand mellem to stjerner i hori¬ 
sonten med ioo, vil den samme størrelse i 15 graders høide kunne 
anslaaes til 68, i 30 graders til 50 og i zenith (90°) til 30.« Kj. M.* 
Den kirgisiske steppehøne (syrrhaptes paradoxus), som iaar be- 
søger Europa, har ikke været seet i lignende mængder siden 1863. 
Fortravet til det store træk i 1863 viste sig allerede i 1859; det naaede 
til Danmark og England. Hovedtrækket i 1863 udstrakte sig omtrent 
over hele Europa; mod syd naaede trækket til Norditalien og Pyrenæerne, 
dets nordgrænse var Norge og Færøerne. Til Norge kom steppehønen 
i mai, i august var den igjen forsvunden; i denne tid blev den med sik- 
kerhed observeret 5 steder; det nordligste sted var Nordfjord (62°), 
hvor 2 individer blev skudt i august maaned. Steppehønen blev ved 
sin indvandring til Europa i 1863 modtaget saa slet, at den allerede et 
par aar efter var ganske forsvunden. Hist og her, f. eks. i Jylland, 
lagde hønen eg, men disse ødelagdes i de fleste tilfælde, de faa kyllin¬ 
ger, der efter sigende blev udrugede, døde efter kort tids forløb. Forsøg 
med at holde step»pehønen i fangenskab mislykkedes ganske, da den 
ikke vilde udruge sine eg. I 1872 og 1876 blev nogle faa høns skudte 
hist og her i Europa. Disse maa have været nogle forvildede individer, 
da man ikke hører noget om en indvandring, før der ivaar kom med¬ 
delelse om, at flere flokke steppehøns var observerede den 21de april 
i Polen. Herfra udbredte flokkene sig stadig mere og mere vestover 
og nordover. Til Danmark, hvor der nu neppe er nogen egn, hvor 
ikke steppehønen er seet, skudt eller funden død, kom trækket den iste 
og 2 den mai, omtrent samtidig naaede det Sverige. Fra Vesteurøpa. 
mangler endnu enhver underretning om fuglenes optræden. 
I Norge blev den første flok steppehøns seet den i2te mai ved 
gaarden Huseby ved Farsund. Flokken, som talte ca. 30 stykker,, 
holdt til i stranden, i begyndelsen var den lidet sky, men da flere fugle 
var skudte, blev de tiloversblevne yderst vare af sig. I de nærmest- 
følgende dage indtraf endnu nogle flokke. Ved gaarden Nærbø paa 
Jæderen saaes den 22de mai en flok paa 80 stykker; endvidere er 
hønsene iagttagne ved Kvalheim (23de mai) og ved Byhoug pr. Stav¬ 
anger (28de mai), ved Strand i Ryfylke skal man omtrent samtidig have 
observeret en flok paa omtr. 100 stykker. Den 22de mai blev en 
steppehøne (hun) skudt ved Dimmelsvik i Hardanger; 3dje juni saaes 
flere smaa flokke i Bergens omegn, saaledes ved gaarden Tveteraas og 
paa myrene omkring Stignevand (ca. 1200' o. h.) og Kristiansborg. 
Trækket synes at have foregaaet langs fastlandets kyst; paa Moster og 
omliggende øer har det nemlig ikke været observeret. Fra Østlandet er 
der kun kommen meddelelse fra tre lokaliteter i Smaalenene, Idefjord 
og Skjeberg, hvor nogle høns blev skudte omkring midten af mai, samt 
ved Melløs i Ingedal, hvor en flok saaes 3die juni. 
I maven fandtes foruden grove sandkorn en hel del spiredygtige 
sorte og brune frø, som det forhaabentlig senere vil blive muligt at faa. 
bestemt. Hunnens egstok indeholdt ganske veludviklede eg. 
Steppehønens indvandring til Europa iaar synes at foregaa efter en 
