196 
befrugtning og derved bevirke en rigere avl baade af frø og frugt 
i mark og have. Dette gjælder f. eks. i ganske særlig grad frugt- 
træerne, der uden humlernes og biernes hjælp kun giver lidet og 
daarligt udbytte, saaledes som man har den bedste praktiske er¬ 
faring for fra Australien. Som følge af at hverken humlen eller 
honningbien der hører oprindelig hjemme, slog de første forsøg, 
man gjorde der med dyrkning af frugttræer, feil, idet træerne vistnok 
trivedes godt og blomstrede rigeligt, men de satte næsten ikke 
frugt. Man begyndte da at tro, at Australiens klima ikke egnede 
sig for frugttræerne, og holdt paa at opgive det hele; men efterat 
der saa senere var overført bier, viste det sig, at frugttræerne i bi- 
kubernes omgivelser begyndte at bære baade mange og smukke 
frugter. Saa skjønte man, at tingen var den, at der ikke i Austra¬ 
lien havde været insekter, skikkede til at besørge befrugtningen af 
træernes blomster, og fra nu af slog man sig derfor paa biavl ved siden 
af frugttrædyrkning og gjorde som følge deraf ogsaa rigelig frugthøst. 
Som eksempler paa, hvad biavlen kan kaste af sig, hvor den 
drives mere i det store og rationelt, skal jeg her nævne, at i Hanno¬ 
ver reg'nes middelsudbyttet af honning og voks pr. aar til 1V2 million 
mark og i Preussen til 10 millioner. I Frankrig udgjorde udbyttet 
i 1882, der var et høist ugunstigt aar, mellem 23 og 24 millioner 
francs. Intetsteds staar imidlertid biavlen saa høit som i Nordamerika, 
og den mængde honning og voks der produceres er aldeles uhyre; 
man regner en 60 millioner dollars som gjennemsnitligt udbytte af 
biavlen i Amerika — hvortil da desuden kommer den ikke engang 
tilnærmelsesvis beregnelige vinding, der opnaaes gjennem den rigelige 
befrugtning af alslags plantevekst ved biernes hjælp. 
Det er naturligvis ikke her stedet til at gaa ind paa den ratio- 
nelle biavl og alt, hvad dertil hører — det vilde føre os for vidt, da 
det er et meget vidtløftigt kapitel, som man maa søge den nødven¬ 
dige oplysning om i de fagskrifter, der omhandler dette emne. 
Hvad derimod turde være af interesse for dem, der ikke selv har 
havt anledning til at sætte sig ind i den vidunderlige statshusholdning, 
som et bifolk representerer, det er en kort oversigt over biernes 
naturhistorie og levevis, hvorledes de altsaa i det hele taget indretter 
sig og lever i sine kuber. En bistat er i virkeligheden et ganske 
merkverdigt organiseret samfund, som det har kostet langsommelige 
tiders undersøgelser at faa ordentlig rede paa. Allerede fra de 
