201 
b. 
Dernæst tages fat paa selve byggearbeidet eller fabrikationen 
af vokskagerne, der tjener til bolig og udklækningsanstalt for ynge¬ 
len, samt tillige som forraadskamre for honning og blomsterstøv. 
Til dette byggearbeide behøves nu store mængder af honning, thi 
det er af honningen bierne producerer vokset. Denne honningens 
omdannelse til voks foregaar inde i biens krop i de saakaldte »voks- 
kjertler«, der ligger i bagkroppen, og det færdige voks udskilles i 
form af fine blade paa nogle hud- 
agtige, gjennemsigtige og fint gjen- 
nemhullede hinder, der danner lige- 
som smaa tasker mellem bugringene 
paa bagkroppen. Ved hjælp af en 
naal kan man let pirke disse smaa 
voksskiver frem af vokstaskerne; de 
er altid aldeles hvide af farve, og det 
er først senere gjennem indvirknin- 
gen af den i cellekagerne opbevarede 
honning og blomsterstøv, samt af 
biernes eiendommelige uddunstnin- 
ger, at vokskagerne efterhaanden 
blir mørkere og mørkere gule, brune 
og tilsidst endog sorte. Hvilken 
overordentlig mængde honning der 
medgaar til dette storartede bygverk 
kan skjønnes deraf, at der skal om¬ 
trent 20 kg. honning til for at pro- 
ducere i kg. voks. Vokskagebyg- 
ningen i en stor kube sluger saaledes 
utallige millioner af de smaa honning- 
ladninger, som arbeidsbierne hjem- 
bringer, ikke at tale om, hvad der 
medgaar til underhold af alle bierne 
selv og opfødningen af tusinder af sul¬ 
ten yngel — og endda skal der holdes 
i beredskab et tilstrækkeligt overskue! af forraad at tære paa i den lange 
kolde vinter! Det kan nok trænges at være flittige, og det indser heller 
ingen bedre end bierne selv: de sparer sig sandelig ikke, men slider sig 
bogstavelig ud ved sit travle arbeide om sommeren baade i og udenfor 
Fig. 2. 
a venstre baglaar af en dronning, 
b af en arbeider, begge seet udenfra. 
Paa arbeidernes baglaar sees den af 
stive haar omgivne »kurv«, som tjener 
til indsamling af blomsterstøv. 
