20 / 
•sverme, som der udldekkes dronninger af dronningcellerne. Den 
første af dem kaldes »forsverm« og de senere »eftersverme«. 
Men er nu engang svermningen indstillet, og der endnu er flere 
vordende thronprætendentinder forhaanden i sine celler, saa bliver 
disse aabnede med magt, og de deri værende unge dronninger 
dræbt enten af arbeidsbierne eller af den sidst udklækkede dronning, 
for at den for fremtiden kan faa være alene i kuben. For at den 
imidlertid kan opfylde sin bestemmelse at blive »folkets moder«, 
maa den først foretage en bryllupsreise. Paa en smuk solvarm 
dag forlader den kuben og hæver sig høit op i luften, ledsaget af 
■en sverm droner — og her under fri himmel feires da brylluppet 
med den lykkelige udvalgte af alle disse tilbedere, som omsvermer 
den. Efter denne udflugt vender den tilbage igjen til sit ven¬ 
tende folk og helliger sig fra nu af udelukkende til sin funktion at 
lægge eg — saaiedes som før omtalt. Dronerne vender ogsaa til¬ 
bage igjen, men faar nu en ugjestvenlig modtagelse af arbeidsbierne. 
Da nemlig dronningen nu er bleven befrugtet, er dronerne for efter- 
tiden blevne overflødige og unyttige medlemmer af samfundet. og 
ifølge den blandt bifolket gjældende lov, at den, som ikke kan 
gjøre nogen nytte for sig, skal ekskluderes af samfundet, bliver de 
uden videre kastede paa porten og dræbt af det »souveræne folk« 
■eller arbeidsbierne. Denne eksekution kaldes ialmindelighed »drone- 
slaget« og efter det finder man de dræbte hanner liggende udenfor 
kuben i mængde. — Saa indtræder der igjen i kuben den gamle 
•orden og skik, og alt gaar paany sin vante gang, som før al denne 
forstyrrelse kom paa. Men kuben har altsaa nu ynglet af sig og 
sendt ud i verden flere eller færre nye bifolk, som da igjen paa 
sin side stadig forøger sig og udsender nye sverme. 
Dette er da altsaa i korte drag en skildring af bifolkets liv og 
levnet. En speciellere omtale af alle de merkelige detaljer ved 
samme, som forskningen har bragt for lyset baade i den ene og 
den anden retning vilde føre os for vidt. Derimod maa jeg endnu 
til slutning nævne, at bierne ligesaa vel som silkeormen er udsatte 
for forskjellige slags sygdomme, der kan gjøre adskillig skade blandt 
kuberne, og desuden ogsaa for adskillige fiender, der kan være 
mere og mindre slemme. Blandt sygdommene er den værste den saa- 
kaldte »bipest« eller »raaddenyngel«, der bevirkes ved en mikrosko¬ 
pisk liden bakterie (bacillus alveolaris), som udvikler sig i yngelens ind- 
