212 
slige »havfolk« findes opbevaret bl. a. st. f. eks. paa »det kgl. konst- 
og raritetskammer« i Kjøbenhavn; derhos angiver han navnene paa 
videnskabsmænd, der har studeret havfruernes anatomi og besørget dem 
»stukket i kobber« samt beskrevet dem i sine lærde verker (Bartholin, 
Pauw, Rhedi). 
Med Torfæus kommer Bussæus til de egentlige historiske tilsyne- 
komster af havmænd og »havkvinder«. I aaret 1305 viste der sig 
adskillige af begge kjøn ved Su&rnes paa Island. I 1531 fangedes i 
Østersøen i nærheden af Malmø en havmand med en habit som den, 
de »Romersk-Catholiske Biskopper da brugte«. Den- blev skjænket 
kong Sigismund af Polen og er beskrevet af Scottus i et lærd verk 
(.Physica curiosa ,) hvor der ogsaa skal findes et kobberstik af den. I 
1546 fangedes en lignende skabning af 4 alens længde og med en 
munkekappe over skulderen og brystet. Den blev givet kongen af 
Danmark, som lod den tørre og opbevare blandt andre sjeldenheder. 
Bussæus antager, at det uden tvivl er den samme »fisk,« som Hvitfeld 1 ) 
beretter om i Kristian den Tredies historie, uagtet aarstallet af ham er 
angivet til 1550. 2 * * ) Han nævner desuden andre forfattere, der har 
beskrevet dette særsyn af en fisk (Gesnerus, Prætorius). Det samme 
havuhyre er det, som er beskrevet i »Naturen« 1883, side io 5 °* ff» 
hvortil jeg henviser læserne. — I 1620 blev Christopher Ulfeld, 
»Rigens Raad«, af Kristian den Fjerde sendt i et ærende til »Gulland« 
(0: Jylland), og under denne sin lille søreise saa han en havmand, der 
i alle maader »lignede en mands person«, som havde sort haar og 
skjæg. Dog var han efter hans mening noget liden af »statur«. Han 
stod stille og ligesom betragtede våndet omkring sig, indtil han alarmeredes 
af Ulfeld’s folk, der »kastede en skjorte til ham«. Han forsvandt da i dybet 
(Ole Worm). I 1669 saaes om vinteren adskillige havfruer ved Salt- 
holmen udenfor Kjøbenhavn. I 1670 saaes af mange indbyggere paa 
Færø havfruer, af hvilke navnlig én tiltrak sig opmerksomhed, da den 
holdt til tæt inde ved land i ikke mindre end halvtredie timer. Den 
havde saa langt haar, at det rak ned til våndet (Lucas Debes). 
Saa langt, mener manuskriptets forfatter, kan man nok tro paa 
havmænd og havfruer; thi hvorfor skulde der ikke blandt fiskene i 
havet findes skabninger, der ligner menneskene, lige som jo paa 
landjorden findes aber, pavianer. Naar vi nu erindrer, at Bussæus 
over alt i sin omtale af havmændene og havfruerne henfører dem til 
J ) Arilcl Hvitfeld: «Danmarks Riges Krønike», udg. 1595. 
2 ) Forf. bemerker forøvrigt, at Dr. Coort Axel sen stemmer overens med 
Hvitfeld angaaende aarstallet 1550, idet han i sin Cronologie omtaler begiven- 
heden. 
