219 
forsøgene benyttedes den »stribede abor«, striped bass, 1 ) der er en 
meget følsom fisk. To dusin sattes i en glaskrukke fyldt næsten til 
randen med vand, hvorpaa den lukkedes hermetisk. Efter nogle ugers 
forløb blev den aabnet og fiskene slupne op i frisk vand. De syntes 
alle ligesaa livlige og velbefindende som ved forsøgets begyndelse. Ved 
et andet forsøg, der omfattede et længere tidsrum end det første, be- 
gyndte de dybe sorte striber at blegne efter nogle ugers forløb, hvorpaa 
fiskene snart døde. Aarsagen hertil viste sig at være en sop, som 
havde sat sig paa fisken. Ved forsøg, hvor krukken fyldtes helt til 
randen, døde fisken efter kort tids forløb. Videre anstilledes sammen¬ 
lignende forsøg med aabne og hermetisk lukkede krukker, hvori samme 
antal fisk og samme mængde vand, hvorhos de forøvrigt stilledes under 
lige forhold. Inden 48 timer var alle fisk i den aabne krukke døde, 
mens de i den lukkede var efter 3 ugers fangenskab tilsyneladende 
uforandrede. Sluttelig anstilledes forsøg med at komprimere luften i 
krukken, hvilket ogsaa gav heldigt resultat.« 
Bro over kanalen. For nogle aar siden var en tunnel under 
kanalen mellem England og Frankrige sterkt paa tale. Projektet er i 
den senere tid atter kommet under overveielse, men samtidig er der 
fremkommet forslag om at forbinde de to store lande ved en bro. 
Broen skulde bygges af jern, men hvile paa murede piller, med 
en indbyrdes afstand af fra 70—80 meter paa de grundeste steder, op 
til 300 eller 500 meter, hvor våndet er dybest. Broen skulde ikke følge 
den korteste linje, mén den, hvor våndet er mindst dybt, og vilde komme 
til at gaa i en svag bue med konveksiteten mod vest. Høiden skulde 
— saavidt vi har kunnet faa ud af en meddelelse i La Nature — være 
saa stor, at selv de største skibe kunde passere under buerne. Imid¬ 
lertid er der vel liden rimelighed for, at man virkelig vil finde paa at 
bygge op et stort antal bropiller midt i en af verdens mest befærdede 
søfartsveie. Selv om der blir plads nok for skibene til at gaa igjen- 
nem, maa jo saadanne piller nødvendigvis i mange tilfælde kunne blive 
til ulempe. 
Udgifterne ved bygningen er beregnede til ca. 1 milliard fres. 
Maanens varme. Man følte sig tidligere overbevist om, at maa- 
nen ikke udstraaler varme til jorden. Sir John Herschel udtaler sig 
for, at ihvorvel maanens overflade under fuldmaane maa være i høi 
grad opvarmet, sluges dog den fra maanen udstraalende varme aldeles 
af de øvre lag af vor atmosfære, saaledes at intet af den naar jordens 
overflade. Han støtter sig til det almindelig kjendte faktum, at fuld- 
maanen har evne til at sprede mindre skymasser, og til, at det alligevel 
ikke er lykkedes at faa maanens straaler, selv om de samledes ved 
hjælp af et brændspeil, til at udøve nogen virkning paa thermometret. 
Senere har det dog lykkedes, ved hjælp af særdeles følsomme 
thermometre, at paavise, at der virkelig kommer lidt, om end yderst 
lidet, varme til os fra maanen. 
) jRoccus lineaius. Kan opnaa en vegt af 25 kgr. 
»N. F.«s red. 
