237 
løb. Af bacillerne er kun visse arter selvbevægelige, de andre mangler 
ligesom mikrokokkerne bevægelighed. Bakteriernes selvstændige bevæ- 
gelser synes altid at bevirkes af ganske fine traade, der sidder paa 
enden af de enkelte stave eller skruer (se fig. /); dog er det kun i faa til- 
fælde, man med sikkerhed har kunnet paa vise saadanne »lemmer« hos 
de smaa væsener. 
Bakteriernes formering sker ved deling, d. v. s. det enkelte indi¬ 
vid vokser i længden og snøres derpaa af paa midten, saa der opstaar 
to nye individer, der atter kan dele sig paa samme maade som »mo¬ 
deren « (se fig. cved*, og e). Døtreindividerne løsner enten fra hinanden, 
eller de blir hængende sammen, saaledes at der, naar delingen fortsættes. 
Forskjellige bakterier, meget sterkt forstørrede. 
a og b kuglebakterier (mikrokokker). C og d korte stavbakterier (de egentlige 
bakterier, slegten bacterium) ; de med * betegnede har netop delt sig. e og f 
spiriller eller skruebaktener; nederst i fig. e sees et delingsstadium, øverst ved f 
er fimretraadene af bildede. g længere stavbakterier (miltbrandbaciller); paa enkelte 
steder af traadene er der dannet sporer; tilhøire sees to, som er løsnede fra 
traaden. h tynde skruebakterier (spirochaete). 
opstaar kjæder. Eller ogsaa kan bakterierne udsondre slim, som klæber 
en stor mængde enkelte individer sammen til uregelmæssige klumper eller 
hinder, o. s. v. 
Hos bacillerne danner der sig undertiden, under ugunstige forholde, 
runde glinsende smaalegemer i stavenes indre. Disse smaalegemer 
befries fra modercellen og blir liggende i en slags dvaletilstand, ind- 
til de kommer paa et sted, hvor livsbetingelserne er gunstige, og hvor 
de da paany vokser ud til stave, der formerer sig paa sædvanlig 
maade ved deling. Slige smaalegemer, der er yderst modstandsdygtige 
mod ydre indvirkninger, kalder man for spirer (se fig. g). 
