259 
mikroskopiske; den videre undersøgelse maatte nødvendigvis gaa 
indenfor disse porte; en række af spørgsmaal til besvarelse aabner 
sig da — her ligesom ved leuciten maatte de optiske karakterer og 
den mikroskopiske sammenføining først afsløres. Vom Rath, som 
fulgte alt nyt i disse baner med største opmerksomhed, gik ikke ind, 
og han havde vistnok ret, for der var meget at gjøre ogsaa udenfor 
disse mure. 
Ogsaa paa et andet arbeidsfelt med overskrift af de aller almin- 
deligste mineralnavne ser vi Vom Rath ivrig virksom — nemlig 
om de vesuviske blokke med mineraler, hvilke akademiker Scacchi 
i Neapel havde paavist dannede ved sublimation. Om disse kry¬ 
staller, fremlokkede i smelteflod og i røg og damp, kunde Vom 
Rath tillægge meget, og det var dog saa almindelige species, som 
augit, hornblende, glimmer, granat m. m. Ogsaa her var det vel, 
ligesom ved tridymit, den øiensynlige dannelsesmaade, den velkjendte 
substans, den store række vidde i det faktiske, hvad der ansporede 
den utrættelige forskers iver. 
Vom Rath bereiste Norge i 1868 i følge med nogle venner, 
hvorimellem den fortjente bergingeniør dr. Adolf Gurlt, som og¬ 
saa deltog i hans Libanon-reise. Ved naturforskermødet i Kristiania 
samme aar fulgte Vom Rath med den geologiske sektions ekskursion 
til Konerud og Kroftkollen. Paa reisen lærte han at kjende vore stolte 
klipper af Labrador-sten, han undersøgte denne bergarts feldspat- 
bestanddele, kommer 3 gange i afhandlinger tilbage til dette emne 
.— som mineralog og kemiker, ikke som mikroskopisk Saa langt ned 
som i 1881 ser vi endnu norske mineraler under hans hænder, han 
bearbeidede da æschynit fra Hitterø. Med megen interesse og varm 
.anerkj endelse for de vundne resultater fulgte han, hvad der frem- 
droges af de geologiske undersøgelser i de nordiske lande, og ofte 
fremlagde han i beretninger eller foredrag eller oversigter herhen hø¬ 
rende emner, saaledes om jættegryderne ved Kristiania, om Dan¬ 
marks Grønlands-ekspeditioner, han deltog ogsaa i undersøgelsen af 
de kjæmpestore enstatitkrystaller fra Bamle med W. C. Brøgger 
■og H. Reusch. 
Saadant faldt i det livlige gemyts smag. De enorme rivestene, 
som havde tumlet sig i jættegryderne lig sandkorn i en vandkrukke, 
«og de store enstatiter, som man maatte betænke sig paa at løfte, 
og dette var det samme mineral, som han kj endte saa vel i næsten 
