286 
Ødelæggelse af skadelige insekter. Det er en bekjendt sag, at 
den sygdom hos silkeormen, der kaldes muskardine, og som ofte med¬ 
fører saa store tab i de silkeproducerende lande, er fremkaldt ved en 
snyltesvamp. Dette gav alt for flere aar siden en russisk professor, 
Metsc.hnikoff, den tanke, at dyrke snylteplanter i større udstrækning 
for dermed at ødelægge skadelige insekter. I det 11 te binds første hefte 
for 1886 af »Naturforskernes Forhandlinger i Ny-Rusland« findes nogle 
meget interessante iagttagelser af prof. Krassiltschik om insekters 
sygdomme, der er fremkaldte ved snylteplanter, og i et andet russisk 
tidsskrift for agerbrug og vinkultur har samme forfatter meddelt nogle 
meget vigtige resultater, der er opnaaede ved dyrkelse af snyltesvampe 
til dermed at ødelægge skadelige insekter. 
I aaret 1884 anlagdes i Imélia i guvernementet Kijew et forsøgs- 
laboratorium for den snyltesvamp, der dræber den bille (cleonus punc- 
tinentris), der anretter saa store ødelæggelser paa roemarkerne, som 
er en meget vigtig kultur for dette og omliggende guvernementers suk- 
kerfabriker. 
I det lille laboratorium arbeidedes der i 1884 i 4 maaneder og dyr- 
kedes der 55 kilogr. absolut rene sporer af en snyltesvamp (isaria de- 
structor), som efter Metschnikoffs iagttagelser angriber flere skadelige 
insekter, men især cleonus punctinentris, og det paa ethvert af dets 
ndviklingstrin, baade som eg, som larve, puppe og fuldkomment insekt. 
Mens Krassiltschik selv ledede arbeiderne i laboratoriet, udførtes 
disse, endogsaa udsaaningen, af simple arbeidere. De udførte karrenes 
rensning og sterilisation, indbragte den steriliserede næringsvædske, fore- 
tog saaningen og, efter en bestemt tids forløb, høsten af sporerne, idet 
.alle arbeider udførtes i lukkede rum ved hjælp af rørledninger, utilgjæn- 
gelige for støv og fremmede sporer. 
Ved nøiagtige veininger fandt man, at der, paa en kvadratmeter 
næringsvædske, i én gang kunde høstes 180 til 220 gr. rene sporer, og 
efter nøie beregning af alle medgaaede omkostninger vilde den portion 
.sporer, der antages nødvendig til besaaning af en hektar roemark, som 
var angrebet af hin bille, omtrent 8 kilogr., kunne haves for 7 å 8 kr. 
Naar sporerne skal anvendes paa en roemark, sker det ved at sprede 
•dem, enten blandede med gjødningen eller med sand. 
Ved de forsøg, der af meddeleren er foretagen i guvernementet Kijew, 
opnaaedes anseelige epidemiske ødelæggelser, og efter 8—14 dage var 
.55 til 80 af 100 biller dræbte. Krassiltschik antager, at han i løbet 
af 1 eller høist 2 aar vil være istand til ved hjælp af snyltes vampen at 
.stanse billernes ødelæggelser. 
I det nævnte arbeide meddeler han endnu flere interessante eksempler 
paa epidemiske sygdomme, der hjemsøger insekter, og som skyldes snylte¬ 
planter. Saaledes har man alt for 15 aar siden paa Krim iagttaget 
:store strækninger med høit græs, hvor græshopper af en art, naturfor¬ 
skerne kalder calystemus italicus, yngle. Paa flere høie rør sad døde 
insekter i dusinvis, og ved foretagen undersøgelse fandtes en snyltesvamp, 
•som utvilsomt var skyld i denne epidemiske dødelighed. Nogle aar 
derefter havde denne epidemi udbredt sig videre og kunde paavises hos 
de samme insekter over Sydruslands stepper fra Bessarabien og Dniesters 
bredder til bredderne ved Wolga. 
