304 
maa man ialfald se til, at uregelmæssighederne følger paa hinanden i en 
lovmæssig orden. 
Disse fordringer tilfredsstiller nu den gregorianske kalender ikke. 
Ikke alene er de forskjellige maaneders og endog kvartalernes dagantal 
forskjelligt (90, 91 og 92), men maanederne paa 30 og de paa 31 dage 
veksler ikke engang regelmæssigt, idet der tildels følger to maaneder paa 
31 dage lige efter hverandre (juli og august, december og januar). En¬ 
delig er der den ganske meningsløse uregelmæssighed, at aarets 2den 
maaned bare har 28 eller 29 dage. 
Og hvad der er vigtigere: der er ingen sammenhæng mellem ind- 
delingen i maaneder og inddelingen i uger. Ugen er den eneste af ka- 
lenderaarets enheder, som altid er sig selv lig; den har altid 7 dage, 
men dette tal gaar ikke op hverken i maanedernes eller i kvartalernes 
eller i hele aarets dagantal. Heraf følger, at den datum, som et aar 
falder paa en mandag, næste aar falder paa en tirsdag eller onsdag. 
Det ene aar er derfor med hensyn til sin inddeling ikke ganske ens 
med det andet, og dette er i mange tilfælde høist ubekvemt. Befinder 
vi os f. eks. i december maaned og vil vide, paa hvilken dag den eller 
den datum næste aar falder, saa kan man ikke faa det sikkert at vide, 
uden at man har en almanak for vedkommende aar ved haanden. Og 
denne vanskelighed gjælder ikke blot forskjellige aar, men ogsaa for¬ 
skjellige maaneder i samme aar, thi ogsaa maanederne begynder jo alle¬ 
sammen paa forskjellige dage, og det uden nogensomhelst regelmæssig- 
hed. Saaledes i det forløbne aar 1887: januar begynder paa en lørdag, 
februar paa en tirsdag, marts ligesaa, april paa en fredag, mai paa en 
søndag o. s. v. I det hele begyndte i det nævnte aar én maaned paa 
en mandag, tre paa tirsdage, én paa en onsdag, tre paa torsdage, to 
paa fredage, to paa lørdage og én paa en søndag. 
1 1888 er det ganske anderledes, men lige uregelmæssigt, idet den 
iste i de forskjellige maaneder falder paa følgende dage: søndag, ons¬ 
dag, torsdag, søndag, tirsdag, fredag, søndag, onsdag, lørdag, mandag, 
torsdag, lørdag. Søndag kommer altsaa tre gange paa den iste, lørdag, 
torsdag og onsdag hver to gange, mandag, tirsdag og fredag hver kun 
en gang. Det er umuligt at finde nogen orden i det, og hvert øieblik 
staar man derfor fast, naar man vil vide dagen for en bestemt, noget 
fjernere datum. Dette kan i mange tilfælde, særlig i forretningslivet, 
være noksaa ubekvemt. 
En anden mangel, som ogsaa særlig angaar forretningslivet, er, at 
den iste og 15de i maaneden—-hvilke dage er de sædvanlige forfalds- 
dage — ofte falder paa søndag. Vedkommende papirer præsenteres da 
gjerne dagen i forveien, og dette kan ikke saa sjelden føre til ulemper. 
Andre mangler er uden praktisk betydning, men fortjener ogsaa at 
