307 
Det samme gjælder aaret; ogsaa aarets begyndelse kan man regne fra 
hvilken tid man vil. 
Det væsentlige er, at man gjør alle aar lige, lader alle kvartaler 
begynde paa samme dag, og lader dagene for den iste i hver maaned 
veksle i en bestemt orden og altid paa samme maade. Efter mit for¬ 
slag skulde, som nævnt, den første afvekslende falde paa mandag, tors¬ 
dag og lørdag, og derved vilde videre opnaaes, at den iste og 15de 
— de datoer, som er af særlig betydning for forretningslivet — aldrig 
falder paa søndag. 
Dette er indholdet af det forslag, som blev prisbelønnet af det 
franske astronomiske selskab. Efter det vilde man altid med lethed 
kunne beregne, paa hvilken af ugens dage en eller anden bestemt datum 
vil falde. For at tage et eksempel: Lad os finde dagen for den 17de 
september. Da september er den tredie maaned i kvartalet, begynder 
den paa en løidag. Den 15de er altsaa ogsaa en lørdag, den 17de 
blir da en mandag, og dette gjælder ikke for et enkelt aars vedkommende, 
men gjentager sig hvert aar. 
Det, som oftest bringer forbedringer til at strande, er frygten for 
forandring. I det foreliggende tilfælde medfører jo selvfølgelig ogsaa for¬ 
bedringen en forandring, men denne ene forandring vilde skaffe os af 
med de uafladelige forandringer, som maanedernes begyndelsesdage og 
dagantal er underkastede. Alle aar og alle kvartaler blir absolut lige, 
og for at opnaa dette, kunde det vel være værd at underkaste sig den 
ringe og forbigaaende ubehagelighed, som indførelsen af den foreslaaede 
forandring vilde have til følge. (Ciel et Terre.) 
Frossen melk. 
Frysning som opbevaringsmiddel for melk har i den sidste tid været 
gjenstand for omtale i dagbladene. Imidlertid er sagen netop for vort 
land af saa stor praktisk interesse, at vi finder det berettiget at bringe 
en noget udførligere omtale af sagen, idet vi gjengiver opfinderens, hr. 
Guérins meddelelse til et fransk landhusholdningsselskab (Société des 
Agriculteurs de France). Der er ikke tvil om, at den nye opbevarings- 
maade har overordentlige fordele fremfor konservering ved kemiske 
midler, væsentlig fordi man ikke resikerer, at den frosne melk indeholder 
sundhedsskadelige stoffer (borsyre og salicylsyre f. eks.). Dette hensyn 
or netop ved et næringsmiddel som melk af den største betydning, og 
det vil udentvil tilslut lade frysning fortrænge de kemiske konserverings¬ 
midler — alt under forudsætning af, at methoden holder, hvad dens 
opfinder lover. 
