309 
eller udseende. Der fandtes ingen antydning til at fedtkuglerne havde 
begyndt at klumpe sig sammen, ligesaalidt som der kunde opdages nogen 
fremmede organismer i melken. 
Kemisk undersøgelse af den frosne melk har jeg ikke ladet 
foretage; derimod har jeg undersøgt dens forhold ligeoverfor syrer og 
løbe. Mineralske syrer (svovl-, salpeter- og saltsyre) samt eddikesyre 
bringer den til at koagulere paa fuldstændig normal maade, og løben 
virker paa den fuldstændig som paa anden melk. I et stort meieri, 
der er bekjendt for sine udmerkede produkter, har man gjort forsøg 
med den frosne melk og fundet, at den egner sig til ostelavning, ja at 
den til dette brug er særlig vel anvendelig. 
Af alle disse forskjellige fakta fremgaar det, at ingen af melkens 
væsentlige bestanddele har forandret sine egenskaber ved frysningen. 
Selv gasarterne, som er opløste i melken og er vigtige bestanddele af 
den, kan man bevare uforandrede, især ved anvendelsen af et eien- 
dommeligt spand, som lader sig fylde fuldstændig og derpaa hermetisk 
tillukke. Dette spand er saaledes indrettet, at der ikke er fare for, at 
det skal revne ved melkens udvidelse, idet den bliver fast. 
Endnu skal jeg kun tilføie, at melk i fast form maa være langt 
mindre tilbøilig end almindelig flydende melk til fra den omgivende luft 
at optage sygdomsspirer eller mikroorganismer i det hele. Det er end- 
videre sandsynligt, at den lave temperatur, som er nødvendig for at frys¬ 
ningen skal finde sted, kan ødelægge [ialfald endel af] de i melken muli¬ 
gens tilstedeværende skadelige bakterier. Hvis dette virkelig $r tilfældet 
skulde altsaa frysningen paa samme maade som kogningen kunne tjene 
til sterilisation af melk. Fremfor kogning vilde denne methode have 
den fordel, at den lader gasarterne forblive i melken, medens kogningen 
driver dem ud og bl. a. derved, forandrer melkens smag.« 
Mindre meddelelser. 
Giftigt fiskeblod. Professor Mosso i Turin har fundet, at aale- 
nes blod indeholder betragtelige mængder af et sterkt virkende giftstof. 
Af blodet af én stor aal kan man uddrage gift nok til at dræbe io 
mennesker. 
Mosso var ved den zoologiske station i Neapel beskjæftiget med 
undersøgelser over forskjellige fiskes blod, væsentlig for at komme paa 
det rene med det spørgsmaal, hvorfor enkelte fiske, som f. eks. aalen, 
kan leve baade i ferskt og i salt vand, mens andre dør inden kort tids 
forløb, naar de kommer fra søen over i ferskvand. Han kom derved 
