314 
Disse forsøg har alle stor videnskabelig interesse, idet de lærer os at 
kjende de ydre omstændigheder, under hvilke vedkommende mineral 
kan opstaa og derigjennem giver os vink om, hvorledes det muligens er, 
dannelsen af mineralerne i naturen har gaaet for sig. En særlig interesse 
knytter sig til fremstillingen af de ædle stene paa kunstig vei, ikke saa 
meget i videnskabelig henseende som i praktisk, paa grund af stenenes store 
kostbarhed. Det er læseren bekjendt, at rubiner har kunnet fremstilles 
kunstigt; nu er raden kommen til de grønne ædelstene, smaragderne. 
Om det end hidtil — saavidt vi kan se — ikke er lykkedes at fremstille 
disse i teknisk brugbare størrelser, saa er dog fremstillingen lykkedes og 
det første og vigtigste skridt saaledes gjort. 
Smaragden er i kemisk henseende ens med det uædle og ikke syn- 
derligt sjeldne mineral beryl og bestaar ligesom dette af kiselsyre i for¬ 
bindelse med metallerne beryllium og aluminium (Be 3 AL, [Si 0 3 ] 6 ), 
men indeholder desuden en liden mængde kromoksyd, som er aarsa- 
gen til den smukke grønne farve. 
De kunstige smaragder erholdes efter den af Hautefeuille og 
Perrey angivne methode ved ophedning af surt lithionmolybdat sammen 
med kiselsyre, lerjord og beryljord — tre stoffer, der tilsammen indeholder 
alle smaragdens bestanddele. Blandingen bringes i en platinadigel og op- 
hedes til mørk rødglødhede. Efter 24 timers forløb forhøies temperaturen 
langsomt til 800 grader, ved hvilken man lader den blive staaende i 14 
dage. Under den første del af operationen danner der sig krystaller af en 
molybdonsyre-lithionforbindelse. Naar temperaturen er steget til 8oo°, be- 
gynder smaragder at danne sig. Først opstaar der smaa krystaller, som 
imidlertid vokser i størrelse lidt efter lidt, mens samtidig de først dannede 
krystaller minker. Er tilslut alle disse opspiste, saa forsvinder de mindre 
smaragdkrystaller, idet de større yderligere tiltager paa deres bekostning. 
Krystallerne kan dels paa mekanisk vei, dels ved kemiske midler uden 
vanskelighed isoleres fra den masse, i hvilken de er indesluttede; de er 
prismer, der er dobbelt saa lange som tykke. Fremstillede af de 
ovenfor nævnte stoffer alene er de ganske farveløse, ved tilsætning af 
en ringe mængde kromoksyd til massen kan man faa grønne krystaller. 
Sammenliæng mellem ernærings- og formeringsforholdene. 
S. A. Hill har i Nature i en statistisk studie over befolkningsforholdene 
i en indisk provins paavist en ganske interessant sammenhæng mellem 
fødslernes talrighed og de tider af aaret, hvor levnetsmidlerne flyder 
rigeligst. Fødslernes antal, regnet pr. 1000 indbyggere, er mindst i 
juni (35), størst i september (56). De i juni fødte børn avles i septem¬ 
ber; i denne maaned er befolkningen udmattet ved sommermaanedernes 
varme, samtidig med, at næringsmidlerne begynder at blive sparsommere. 
September er tillige den maaned, i hvilken de fleste dødsfald indtræffer. 
I december derimod, i hvilken maaned de i september fødte børn avles, 
er dødeligheden liden og næringsmidler i rigelig mængde tilstede. 
Fra september til december er fødslernes antal størst, og derved er 
at merke, at for disse fire maaneders vedkommende er forskjellen mel¬ 
lem antallet af gutter og piger liden (101 til 103 paa 100). I de maa- 
neder, i hvilke fødslernes antal er lidet, er derimod forholdet mellem 
kjønnene forskjelligst (104 eller 105 paa 100). 
