Udvikling eller skabelse? 
I anledning af prof. Lochmans bog »Den moderne Naturanskuelse«. 
Af dr. J. Brunchorst. 4 
Der lever nu hundrede tusender forskjellige dyre- og plantearter 
paa jorden. Hvorledes er de tilblevne? 
Det er et af biologiens hovedspørgsmaal, men det er et spørgs- 
maal, som indtil for kort tid siden ikke kunde behandles videnska- 
beligt; der kunde fantaseres over det — og der blev fantaseret — 
men der kunde ikke ræsonneres over maaden, hvorpaa tilblivelsen 
var gaaet for sig, og endnu mindre over de herunder virkende aar- 
sager. Dertil manglede de nødvendige forudsætninger: overleverin- 
gerne lærte os intet om, at noget menneske havde bivaanet dyrenes 
eller planternes første tilblivelse. 
Saa kom geologien og palæontologien os til hjælp. 
Disse unge videnskaber lærte os, at engang i tiden var hele 
jordens overflade nøgen og bar: plantevekst og dyreliv fandtes ikke. 
Saa dukkede der op enkelte plante- og dyrearter, hørende til grup¬ 
per, som vi paa grund af deres forholdsvis enkle bygning betegner 
som lavtstaaende. Først kom der en periode, hvor tang og lavt- 
staaende bløddyr befolkede havet, og hvor forunderlige krebsdyr, 
trilobiterne, var de herskende væsener; saa optraadte sammen 
med dem enkelte fiske, og lidt efter lidt maatte krebsdyrene afstaa 
overherredømmet til de eiendommelige pantserfiske. Tilslut ud- 
døde trilobiterne ganske, krybdyr begyndte at vise sig, men de 
skjævhalede fiske gav perioden dens karakter. Ogsaa deres tid 
som den mægtigste klasse var imidlertid snart udspillet: eftersom 
planteveksten tiltog i artsantal og i rigdom, kunde den skaffe næring 
til større og mere høitstaaende dyreformer. Froskøglerne og 
