366 
benytte en art (ceroplastes rusci, Sign.), der lever paa figentrærne i 
Sydeuropa, til voksavl. Den findes i saadan mængde, at den ofte gjør 
megen skade paa figentrærne, og leverer behandlet med æther eller 
kogende vand 60—65 0 0 af sin vegt voks, hvilket imidlertid er af 
mindre god beskaffenhed end det ovenfor nævnte fra Kina. Lys, som 
fabrikeres deraf, oser saaledes og afsætter sod, hvorfor det er mindre 
anvendeligt. 
Lakskjoldlus. 
Efter saaledes at have omhandlet voksproducenterne blandt skjold- 
lusene, skal vi gaa over til en anden art, der skaffer os et endnu værdi- 
fuldere produkt, nemlig lakket, som jo har en saa overordentlig udstrakt 
teknisk anvendelse til fernisser, politur og farver, foruden til det almin- 
deligt benyttede segllak. Lakket faar vi af en art skjoldlus, som hører 
hjemme i Ostindien og lever paa forskjellige slags træer og buske, væ- 
sentlig paa figentræer, og som kaldes lakskjoldlusen (carteria lacca , 
Kerr.) De af denne skjoldlus behoede træer finder man besatte med 
Figur 2. Lakskjoldlusen. 
a Figengren besat med lakklumper. 
b Gjennemsnit af en gren med lakklump, hvori sees 5 hulheder, hver inde- 
holdende en skjoldlus. 
C Hunnen befriet for sit lakhylster. 
d Hannen (uvinget). 
større og mindre klumper af en harpiksagtig masse, ofte saa tæt, at 
grenene kan være aldeles bedækkede deraf. Indeni denne harpiksmasse 
er der en hel mængde pæreformige hulheder eller celler, der staar lodret 
med den spidse ende ind imod grenens akse og hver indeholder en 
skjoldlus, som sidder derinde og suger af træet. Disse skjoldlus er det 
netop, som har frembragt lakklumperne, i hvis hulrum de indesluttes 
ligesom i cellefængsler, idet de nemlig i rigelig mængde udsondrer en 
