32 
kjæderne paa jorden, er, at de er fremkommen, idet jordskorpen har 
slaaet folder eller rynker paa sig som skallet paa et æble, der tørker 
ind. Den simpleste maade at eftergjøre jordlagenes foldning paa er, 
at lægge en hel del stykker forskjelligfarvet klæde paa hverandre og 
saa skyve bonken sammen fra siden af. Professor Reyer i Wien har 
udviklet dette eksperiment ved at anvende lag af ler og gibs i for¬ 
skjellig haardhedsgrad istedetfor tøistykker og saa sammenskyde lagene 
paa - forskjellig vis. Endvidere har han ved at fylde grødagtig gibs. 
ind imellem sine „lag", eftergjort granits, lavas og andre bergarters 
fremtrængen. Disse forsøg kan varieres paa mange maader og ved 
saaledes i det smaa, inden et laboratoriums vægge, at eftergjøre bevæ- 
gelserne i jordens store bygningsled, har man fundet en klarere ind- 
sigt i disse ofte temmelig indviklede forhold. 
Korelen. Blandt Christies optegnelser, som vi ogsaa i tidligere 
nr. har benyttet, tinder vi ogsaa følgende: „I Sunds Hovedsogn, paa 
Sartorøen i Nordhordlehn, findes et Vand, som strækker sig i en 
Længde af noget over een Ejerdings Vei fra Øst til Vest tværs over 
store Sartorøen, imellem Gaardene. 
Det er et almindeligt Sagn imellem Bønderne, at Våndet i denne 
Indsøe stundom er i heftig Bevægelse, uden at saadant foraarsages af 
Storm eller stærk Vind, da der, paa samme Tid som Våndet saaledes 
bevæges, paa Landet omkring Indsøen kun fornemmes liden eller ingen 
Blæst. — Bønderne troe derfor, at Våndet staaer i underjordisk For- 
bindelse med det nærliggende Hav, og at Bevægelsen er Forbud paa 
en nær forestaaende Storm. — I Forbindelse hermed satte Bønderne 
den Omstændighed, at der i Korelen, uagtet dens Beliggenlied er saa- 
dan, at Ørred eller Lax ikke igjennem nogen Elv eller Bæk kan gaa op i 
den fra den salte Søe, gives en Sort meget store Ørreder, hvilke menes 
at komme op i Våndet igjennem en Aabning eller Canal fra Havet. 
Vetteren, i Sverige, flere Vande i Nordlandene, og nogle Indsøer 
i Portugal, Skotland og Engeland skulle afgive lignende Bevis paa 
stærke Bevægelser, som ikke kunne tilskrives Vinden. 1 ) 
Af de i Korelen fiskede Ørreder har jeg seet een, som omtrent 
var iy 2 Alen lang og derhos meget langagtig eller smal, men som i 
øvrigt ikke syntes at være væsentlig forskjellig fra de i vore fra 
Havet afrindende Landsøer forekommende." 
*) Keilhau, om Jordskjælv i Norge, Magaz. for Naturs-Vidsk. A arg. 1892, 
side 306. 
