4 
takler hos søanemoner og beslegtede former, hvor de ogsaa bruges 
til at gribe føden med. 
Munden ligger paa forkroppens underside og er udvendigt for¬ 
synet med flere par kjæver. Disse kjæver er intet andet end om- 
dannede fødder d. v. s. bos embryotet optræder de i form af fødder, og 
først hos de udvoksne dyr omdannes de, saa at de kan gjøre tjeneste 
som tyggeredskaber. 
Under rygskjoldet bar alle de vigtigere organer sin plads, Paa 
siderne finder vi, fæstet til roden af fødderne, en del af skjoldet be- 
dækkede bladformige vedhæng: gjellerne (g), i hvilke blodet fordeles 
for at erholde ny forsyning af surstof. Maven (m), som er beliggende 
i forkroppens forreste del er paa den indre side udrustet med sterke 
plader, som tjener til yderbgere at sønderknuse næringen, efter at den 
er indkommet i mavesækken. I kroppens midtlinje under rygskjoldets 
bagerste del finder vi et andet med forskjellige smaa aabninger for¬ 
synet organ, hjertet (h). Porplantningsorganerne er bos bunnen lange, 
parrede eggestokke (r), hvad vi jo vel kjender fra rognhummere, bos 
hannen er de ligeledes parrede, og deres udførselsgange er lange 
slyngede rør. Leveren (l) er et mægtigt organ af brunlig farve, som 
er beliggende paa siderne af og under eggestokkene, og som udmunder 
i tarmen. De ydre aabninger, ved hvilke forplantningsstoffet føres 
ud, ligger bos bunnen paa det sidste led af det tredie fodpar, hos 
hannen indtar de den samme plads paa det femte. Den sidstnævnte 
bar paa undersiden at bagkroppens første ring et par vedbæng, som 
udgjøres af omdannede fodpar, som er traadt i forplantningens tjeneste. 
I bunden af kropsbulheden løber i kroppens midtlinje fra hovedet til 
balespidsen en streng, som paa bestemte steder er knudeformigt op- 
svulmet — nervestrengen. Bagkroppen indebolder, foruden denne 
nervestreng og et afsnit af eggestokken, kun tarmen og sterke musk¬ 
ler (ms). 
Krebsdyrene gjennemløber et larvestadium, i hvilket de er frit- 
svømmende og forskjelbge fra de voksne. Hos nogle f. eks. humme¬ 
ren er forskjellen ikke meget iøinefaldende, mens den bos andre, f. 
eks. krabberne, kan være ganske betydelig. 
En eiendommeligbed for krebsdyrene er, at de flere gange under 
sit liv skifter skal. Efterbvert som dyret vokser, bliver det gamle 
skal for trangt, og et nyt dannes under dette, som tilsidst afkastes. 
