52 
fem faste assistenter eller statsgeologer og har et aarligt budget af 
over 20 000 kr. 
I Norge staar derimod undersøgelsen af de løse jordlag adskilligt 
tilbage; dette skriver sig dels fra, at staten neppe ‘har taget sig af 
den geologiske undersøgelse, som den burde og dels fra, at man her i 
landet har havt mere end nok at gjøre med det faste fjeld. Ben 
geologiske undersøgelse har rigtignok i de sidste aar ogsaa havt sin 
opmerksomhed henvendt paa de løse jordlag, men undersøgelsen af 
disse er drevet i altfor udelukkende praktisk retning, saa det viden- 
skabelige udbytte har været saare lidet. Ben sikreste maade, hvorpaa. 
studiet af jordskorpens forskjellige lag kan drives, er ved undersøgelse- 
af de dyre- og planterester, som de indeholder; derved faar man ikke 
alene besked om lagenes omtrentlige alder, men ogsaa om de ydre- 
betingelser, hvorunder de dannedes. Bor de løse jordlags vedkom¬ 
mende er saadan undersøgelse her i landet foretaget af professorerne-- 
Sars og Kjerulf i 50—60-aarene. Bet var dog kun dyrelevninger,. 
man dengang kjendte, og undersøgelsen indskrænkedes kun til d& 
marine dannelser, eller lag dannet i havet. 
I 1870 fandt prof. Nathorst for første gang blade og planterester 
i en ferskvandsler ved Alnarp i Skåne, og siden den tid har man 
gjort en masse lignende fund i Sverige, Banmark, Rusland, Tyskland,. 
Schweiz og England. 
Foruden i ler og sandlag har man ogsaa fundet planterester l 
kalktuff; saadanne fund er ogsaa gjorte paa 2—3 steder i Norge og. 
beskrevne af professor Blytt her i „ Natur «f 
Blade opbevarede i ler er først i afvigte høst paatrufne af land- 
brugsskolebestyrer Sendstad og mig ved Hasle teglverk ved Kristiania;: 
men de forefmdes under saa eksceptionelle forholde, at man endnu 
ikke fuldt ud kan afgjøre, hvilken lærdom man kan drage af dem. 
Be plantefossiler, Nathorst har paavist i Skaane o. fl. st., er for 
det første opbevarede i ferskvandsdannelser, og desuden er det kun 
rester af arktiske planter, der tilhører et koldt klima, som f. eks. nn 
i det nordlige Norge og paa Spitsbergen. Ved Hasle teglverk har 
vi derimod fundet blade og stammer af mere sydlige former, som 
f. eks. furu og birk (betula odorata ), og disse planterester er ikke 
opbevarede i ferskvandsler, men i det saakaldte muslingler, der blev 
afsat i havet en god stund efter istiden. Man kunde af dette fund 
