60 
Bet er, ifølge dr. Nansen, ikke af kosmisk oprindelse, men hidrører / 
fra gletscherdynd, der af vinden føres indover isen fra kysten. 
Indlandsisens mægtighed menes, der hvor den ligger over dal- 
isænkningen, at kunne gaa op til over 2000 m. Yderst merkeligt er 
det, at undersøgelsen af de prøver af støv, som dr. Nansen indsam- 
lede paa drivisen, viser, at dette støv, for en del ialfald, stammer fra 
Sibirien. Dette bekræfter i høi grad rigtigheden af Nansens ansku¬ 
else, at drivisen ved Grønlands østkyst fra Sibirien har passeret over 
et aabent polarhav. 
Kulsyremængden i den over indlandsisen værende luft er den 
Samme som i Skandinavien, mens den i luften over polarhavene er 
adskillig mindre, idet havvandet virker absorberende. 
T. Ch. Thomassen. 
Arbeider udgivne af Norges geologiske undersøgelse. 
J. H. L. Vogt: Nikkelfor ekoms ter og nikkelproduktion. 
(Norges geologiske undersøgelse nr. 7.) 
Kortelig gjennemgaaes først de kanadiske forekomster af mkkel- 
holdigt magnetkis. Disse viser sig saavel geologisk som mineralogisk 
saagodtsom identiske med de her i landet forlængst kjendte, til gab¬ 
bro som kontaktdannelser knyttede forekomster af nikkelholdig mag¬ 
netkis. Som ved de norske, svenske og piemontesiske forekomster, 
viser der sig ogsaa ved de kanadiske altid lidt kobolt sammen med 
nikkelen, hvorimod ertser, som indeholder bly, zink, arsen, antimon 
eller vismut kun er paavist sporvis og som sjeldenheder. 
De kanadiske leier er større og rigere paa nikke] end de tilsva¬ 
rende skandinaviske. 
Som allerede ved en tidligere leilighed paapeget af forfatteren 
er nikkel-magnetkis-forekomsterne at opfatte som magnetiske udson- 
dringer af vedkommende basiske eruptiv, som næsten gjennemgaaende 
fører en ringe nikkel- eller koboltgehalt. De basiske eruptiver er i 
det hele rigere paa oksyder af tunge metaller end de sure eruptiver, 
deraf forklares forekomsten af nikkel netop ved basiske eruptiver. 
Videre omhandles et fund af jemnikkelkis fra Beiern i Nordland. 
