61 
Denne erts var tidligere kun kjendt fra et eneste sted i verden, nem-- 
lig fra Espedal i Gausdal, men er nu altsaa fundet ogsaa i Nordland. 
I afsnittet over jordens nikkelproduktion gives en oversigt over- 
dennes udvikling og nuværende stilling. 
Af de tre slags nikkelertser spillede arsenertserne, særlig i be- 
gyndelsen og midten af dette aarbundrede, en rolle i Tyskland og 
Østerrig-Ungarn. Sulfidertserne udnyttes særlig i Kanada og Norge,, 
silikatertserne i Nykaledonien. 
Indtil over midten af dette aarhundrede havde nikkelindustrien, 
sit hovedsæde i Tyskland og Østerrig-Ungarn. Grubedrift paa nikkef 
begyndte i Norge 1847—50 og naaede i 1870-aarene sin høieste ud-, 
vikling. Senere er den gaaet betydelig tilbage som følge af de lave. 
konjunkturer. Mens der i 1875—76 produceredes 300-—-360 tons, 
(værdi 2.5—3 mill. kroner), er den gjennemsnitlige produktion nu 
100 tons. 
Verdensproduktionen af nikkel er fra 100—250 tons aarlig i 
1840—60, nu steget til 2 000 tons i 1890 og til etfdnu noget mere i 
1891—92. 
Prisen paa nikkel, som i 1860 var kr. 7.50—8.00 pr. kgr., steg 
paagrund af sterk efterspørgsel i 1873—75 til kr. 20—25, men er- 
nu sunket til kr. 3.50—4.00 pr. kgr. 
Hvad der hos os skulde tale for anlægget af et moderne, metal¬ 
lurgisk etablissement for fremstilling af nikkel er, at omkostningeme 
ved fremdriften af ertsen ved vore bedste gruber kun beløber sig til 
Y 7 af den færdige vares salgspris —- Kanada har rigere gruber, men 
dyrere drift. Vi maa ogsaa kunne levere nikkelen billigere end Ny-. 
Kaledonien. 
G. E. Stangeland: Torvmyrer inden kartbladet „Nanne-. 
stads“ omraade. (Norges geologiske undersøgelse nr. 8 .) 
De i dette arbeide omhandlede myrer ligger i en høide af 135 
—320 m. over havet. 
Myrernes dybde synes ikke at staa i noget bestemt forhold til 
arealet; derimod synes det, som om de for vand særlig udsatte myrer 
har den mindste dybde. Disse, hvis vekst er hemmet eller endog 
ganske stanset, er modnet til brændtorv, mens de myrstrækninger, 
som ligger beskyttet, nærmest egner sig til torvstrø. 
Vestlandets myrer synes at være dannede, da landet ogsaa her- 
