73 
eller snude rager fremfor den; huden er ikke skjældækt som hos ben¬ 
fiskene, men forsynet med fine bentagger, der gjør den ru, 1 ) og kom- 
munikationen mellem gjællehulen og det omgivende vand foregaar gjen- 
nem 5—7 spalteformige gjælleaabninger paa hver side af kroppen, 
bag hovedet. Desuden findes et rundagtig „sprøitehul u , som aabner 
sig lige bag øiet og staar i forbindelse med mundhulen. Disse kjende- 
tegn og saa det bruskagtige skeiet er de fælles eiendommeligheder, 
som gjør de her nævnte fiske værdige til hainavnet. Deres formerings- 
maade er derimod forskjellig, thi mens de to første, som allerede 
nævnt, føder levende unger, lægger ringhaaen eg. Disse er, ligesom 
hos andre haier, omgivne af et hornagtigt, brunt skal, fladtrykte, i 
omrids kantede og paa to af hjørnerne forsynede med en tynd til- 
spidset udvekst. Hos endel haier er der en saadan i hvert hjørne, 
og de er tildels lange og bøielige og tjener til at fæste egget til tang- 
planter eller lignende. 
Ingen af de her omtalte haier benyttes hos os til føde. Liljeborg 2 ) 
fortæller rigtignok, at han i Bergen har erfaret, at ringhaaen føres til 
torvs som fødemiddel, og at den spises af de mindre bemidlede klas¬ 
ser, men denne erfaring kan vi for vor del slet ikke bekræfte. Først 
efterat der i lang tid havde været efterspørgsel efter alslags „ufisk u til 
akvariet, og var lovet god betaling for den, lykkedes det nemlig at 
faa fiskerne til at bringe haiarter med tiltorvs; tidligere kastede de 
dem bort, naar de tilfældigvis fik dem paa snøre eller line, og har 
de været benyttet som føde, saa har det ialfald været rent undtagel- 
sesvis, af særlig fordomsfrie mennesker. Nogen særlig opfordring til 
at spise haier har man vel heller ikke, da de vidnesbyrd, som fore¬ 
ligger angaaende deres smag, ikke er særdeles lokkende i gastrono¬ 
misk henseende. 
Langt mere afvigende fra den sædvanlige fiskegruppe end haierne 
er en anden gruppe af „tvermunde“ : skaterne eller rokkerne, som de 
heder paa dansk (slegten raja og andre). Med hensyn til udseende 
staar skaterne i omtrent samme forhold til haierne, som flyndrearterne 
til de sædvanlige benfiske; kun er der den væsentlige forskjel, at 
mens flyndrerne er fladtrykte fra siden", saa er skaterne fladtrykte fra 
ryggen af. Flyndrerne er derfor usymmetriske fisk: det som ser ud 
som underflade er i virkeligheden den ene side af dyret; den finne 
*) Haakjærringsskind bruges derfor ogsaa som substitut for sandpapir. 
2 ) Sveriges og Norges Fiske, III bd., pag. 663. 
