99 
I. 
Forsøgene paa en konstruktion af en flyvemaskine er i virkelig- 
lieden lige saa gamle som kulturen. Oldtiden, middelalderen, renais- 
sancen og den nyere tid har liaft sine „areonauter“. Ofte har tidens 
mest fremragende mænd beskjæftiget sig med opgaven. Leonardo 
da Vinci. der maaske var lige saa udmerket ingeniør som maler, 
har skrevet en af handling i lire bøger om flyvemaskinen, fuld af gode 
iagttagelser og ideer. Fabricius at Aquapendents og Rovelli 
og mange efter dem har beskjæftiget sig indgaaende med spørgsmaa- 
lene, men stadig uden praktiske resultater. Tvertimod: Problemets 
løsning syntes for hvert mislykket forsøg stadigt at flygte længere og 
længere bort; selve sagen kom i miskredit, ingen alvorlig mand be- 
skjæftigede sig mere dermed; at konstruere flyvemaskiner havde i den 
almindelige bevidsthed faaet samme klang som at spekulere paa cir- 
kelens kvadratur. 
Det er først i de senere aar, at spørgsmaalet atter er taget op 
til rationel behandling. Det er militære synspunkter, der har givet 
stødet dertil. Den nytte, som ballonen vilde kunne gjøre under krigs- 
forholde, har bevæget flere stater, Frankrig, Tyskland og England til 
at oprette „areonaut-stationer“, dels til konstruktion af og forsøg med 
„ballons captifs“ egnede for militære øiemed, dels og først og fremst 
for konstruktion af en maskine, med hvilken man uafhængig af vind 
og veir kunde bevæge sig gjennem luften i en hvilkensomhelst ønsket 
retning. 
Man er gaaet til løsningen af den sidste opgave ad de to veie, 
der fremby der sig af sig selv: Problemet er jo paa den ene side at 
hæve en vis vegt op i luften, paa den anden side at bevæge den i en 
given retning. Man kan da enten hæve byrden ved hjælp af en gas- 
art, der er lettere end atmosfærisk luft, aTtsaa ved hjælp af en ballon, 
og saa ved en maskine, en motor, søge at bevæge denne gjennem 
luften; — det er de „styrbare balloner“, areostaterne — eller man 
kan søge at hæve byrden og bevæge den gjennem luften uden hjælp 
af nogen opdrift, alene ved maskinen: Det er de egentlige flyvema¬ 
skiner, areoplanerne. 
Det er vanskeligt at skifte sol og vind mellem de to systemer. 
Jeg skal her kun bemerke, at de „styrbare balloner u nødvendigvis vil 
faa et stort rumfang og en stor overflade, der vil fremby de en bety- 
