107 
Det vilde føre mig for langt at udvikle disse størrelser paa dette 
sted.- Lad mig blot søge et par grænseværdier, idet vi for de ube- 
kjendte eller usikkert bestemte værdier lægger de yderste sandsynlig- 
heder til grand for beregningen. Yi finder da, at en fugl som den 
maage, hvorom vi har talt, maa udføre imellem 1 / 2 og 7 kilo gr ammet er- 
arbeide for hvert kilogram dyr under horizontal flugt. Tallene tale 
for sig selv eller tettere for den usikkerhed, som er klæbet til dem. 
IY. 
Den anden methode til bestemmelse af energiforbruget under fug¬ 
lens flugt gaar som allerede fremhævet netop den modsatte vei af den 
første. 
I stedet for som nu at bestemme det ydre arbeide, søger denne 
anden at bestemme det totale indre arbeide, som fuglen har udført 
under flugten, og af dette atter at bestemme den del, som i virkelig- 
heden er bleven anvendt til flugtarbeidet. Den dyriske organisme kan 
lige saa lidt som nogen anden „maskine u udføre noget arbeide, uden 
at der tilføres den energi udenfra. Nu udfører organismen selv i 
hvile et stort arbeide: Hjertet pumper blodet ud i aarerne, aande- 
drættet og musklerne udfører sit stadigt rytmiske arbeide. Organismen 
maa have energi for arbeide, hvorfra skriver denne energi sig da?' 
Den skriver sig fra de af legemet optagne næringsstoffer og deres 
sønderdeling i legemet. 
Jeg bliver nødt til at gjøre en liden digression. 
Som De alle ved, bestaar stofferne paa jorden af kemiske forbindelser 
af nogle faa grundstoffer, kulstof, surstof, vandstof, kvælstof, svovl, 
og hvad de alle hede. De sammensatte stoffers forskjellighed beror 
først og fremst paa forskjelligartetheden af de grundstoffer, der sam- 
mensætte dem. Men nu gives der stoffer, som bestaar af de samme 
grundstoffer, ja endog af de samme grundstoffer i de samme vegtsfor- 
hold, og dog er disse stoffer forskjellige. 
Hvorpaa beror da forskjellen. Den beror paa de forskjellige 
mængder energi, som disse stoffer indehar. Sagen er denne: Mens 
nogle stoffer dannes, idet de enkelte grundstoffer gaa i forbindelse med 
hinanden under udvikling af varme, f. eks. kulstoffet og surstoffet 
under forbrænding til kulsyre, saa dannes andre kun, naar der under 
deres dannelse tilføres varme, som de da saa at sige optager i sig. 
Der gives f. eks. et stof som heder acetylen. 26 gram af dette 
