108 . 
■stof indeholder 24 gram kulstof og 2 gram vandstof. Det kan dannes 
ved at lede vandstof forbi kul, der er gjort glødende ved en elektrisk 
strøm. Under denne proces forsvinder der varme, der forsvinder om¬ 
trent 61 kalorier 1 ) for hver 26 gram acetylen der dannes, d. v. s. 
saa meget varme, som der skal til for at opvarme 61 kilogram vand 
fra 0° til 1° C.; men disse 61 kalorier er ikke i egentlig forstand 
forsvundne, de er „optagne“ af det nydannede stof. Vi kan let vise 
det, thi forbrænder vi igjen acetylenen med surstof, saa udvikles der 
318 kalorier af hver 26 gram acetylen. Nu udvikler 24 gram kulstof 
ved at forbrænde til kulsyre 188 kalorier og 2 gram vandstof ved 
forbrænding til vand 69 kalorier altsaa tilsammen 257 kalorier. Der 
er altsaa i virkeligheden udviklet 61 kalorier mere end der efter for- 
brændingen af de enkelte komponenter skulde; det er netop de 61 
kalorier, som acetylenen havde saa at sige optaget i sig ved sin dan¬ 
nelse. 
Næringsstofferne er netop i denne henseende stoffer af samme art 
som acetylenen, ogsaa de indeholder varmemængder, som atter blive 
frie ved deres sønderdeling. De er oprindelig dannede af planterne, 
opbyggede af kulsyre, vand, ammoniak og uorganiske salte, men under 
medvirkning, det vil sige, under optagelse af energi fra sollyset og 
•solvarmen. Idet de nu sønderdeles i legemet, bliver energien atter 
fri som varme, og det er betydelige varmemængder, der saaledes dan¬ 
nes i legemet ved sønderdeling af 1 gram eggehvide 3.8 kalorier, 
„ — „ 1 „ fedt 9.3 — og 
„ —- „ 1 „ druesukker 3.9 — 
Denne varme er energi, den er arbeide. Det beror kun paa om- 
stændighederne, om det skal omsættes i virkeligt mekanisk arbeide. 
De ved alle, at naar to legemer gnides mod hinanden, eller under en 
bevægelse stødes mod hinanden, saa fremkommer der en varmeudvik- 
ling. Hvis vi kunde udføre det umulige eksperiment at lade et kilo¬ 
gram 0° varmt vand falde til jorden fra en høide af 425 meter, saa¬ 
ledes at intet af den ved stødet udviklede varme gik tabt, saa vilde 
vi tinde, at det netop var bleven 1 0 varmt. Vi kalde derfor et ar¬ 
beide paa 425 kilogrammeter for varmens mekaniske ækvivalent, det 
vil sige, det er det mekaniske arbeide, der ækvivalerer, kan træde i 
9 1 kalori er som bekjendt den varmemængde, der behøves forat meddele 
1 kg. vand en temperaturforhøielse af 1 °C. Red. anm. 
