109 
stedet for den varme, der skal til for at opvarme 1 kilogram vand 
fra 0 0 til 1 0 —- og omvendt. 
Jeg kan nu vende tilbage til mit udgangspunkt. 
Det arbeide, der udføres i eller af legemet, udføres ved bjælp af 
den energi, der frigjøres, idet næringsmidlerne sønderdeles. Vi har 
da kun at bestemme, hvor meget mere næringsstof der sønderdeles 
under et vist arbeide end under hvile, og efter de tal, som jeg 
nævnte for et øieblik siden, beregne dette merforbrugs ,.varmeværdi u 
og deraf atter dets mekaniske „ækvi valent u for at faa at vide, hvor 
meget energi legemet i virkeligheden maa udvikle for at udføre det 
omtalte arbeide. Dette kunde i og for sig være en vanskelig opgave, 
men den lettes betydelig ved, at vi at en stor række fysiologiske for- 
søg vide, at .der er den allerstørste sandsynlighed for ikke at sige 
fuldstændig vished for at merforbruget under organismens arbeide 
udelukkende gaar ud over det i legemet indeholdte druesukker, der 
væsentlig findes i blodet, og et næsten paa samme maade sammensat 
stof, glycogin, der findes i selve musklerne og i leveren, idet det 
først omdannes til druesukker. 
Vi behøver da kun at bestemme forskjellen mellem de kulsyre- 
mængder, der udskilles under hvile og under arbeidet. Thi kulstoffet 
i denne kulsyre skriver sig udelukkende fra druesukkeret, der altsaa 
er underdelt i en til denne svarende mængde. 
Nu ved vi paa grundlag af en stor mængde forsøg, at en and 
under hvile udskiller omtrent 1.5 gram kulsyre pr. kilogram legems- 
vegt i timen. Due 3.3 gram kulsyre. pr. kilo og pr. time. 
Spurv 10.4 „ —- — „ — 
Jo mere jo mindre fuglen er. For maager findes der ingen direkte 
bestemmelser, men man kan beregne, at en maage af den omtalte 
vegt, 625 gram, omtrent vil udskille 2.1 gram kulsyre pr. kilo og 
pr. time under hvilen. Nu under arbeide. Mens der for mennesker 
og pattedyr er udført en stor række forsøg over dette punkt, gives 
desværre ingen eksperimenter udførte paa fugle, og det er dette, der 
gjør beregningen af arbeidet usikker. Imidlertid viser alle hidtil under- 
søgte organismer, mennesket ikke medtaget, en saadan overensstem¬ 
melse i disse spørgsmaal, at man, naar man tager i betragtning, at 
fuglenes stofskifte i det hele og store ikke afviger fra pattedyrene 
med alt det forbehold, som skyldes en saadan hypothese, bar ret til 
