117 
dr. phil. og pro f. i Cassel. Han udgav i 1832 et udførligt verk om 
alkemiens historie og mener paa det bestemteste, at alkemiens egthed 
er historisk bevist. Som virkelige adepter angiver han Setonius, 
Philaletha, Wagnerek, Laskaris og Sehfelt. 
Forinden vi redegjør for den moderne kemis forhold til alkemien, 
maa man erindre, at der ogsaa i den nyeste tid er optraadt alkemister. 
Ni co laus Papafsy i London forstod ved sine taskenspillerkun- 
ster at vinde en del forretningsmænds tiltro, og der blev i 1860 
stiftet et firma Papafsy, Barnett, Cox & Co., der oprettede en 
„guldfabrik“ i Leadenhall-Street 104 i London. Het syntes at gaa 
godt. Bestyreren forsvandt imidlertid snart medtagende store summer 
hævet paa veksler. I „Kolner Zeitung“, 20de februar 1876, staar 
endvidere en lang beretning om en amerikansk alkemist Paraff, mod 
hvem der førtes en svær proces, som vakte hele Amerikas forbauselse. 
I „Køln. Zeitung w for 18de april 1882 findes ligeledes en længere 
beretning om en amerikaner Wyse, som ved sine transmutationer be¬ 
drog en vis prins Bo han og en grev Sparre for 34400 fres. — 
Hisse er de sidste beretninger om offentlige alkemister. Men at der 
endnu den dag idag af mange drives alkemistiske studier, er faktisk. 
En anden egenskab ved de vises sten — at kunne helbrede syg- 
domme, virke som et universallægemiddel, er her ikke berørt. Het 
forlanger en egen behandling. 
Troen paa alkemien staar naturligvis i den nærmeste forbindelse 
med spørgsmaalet om de nu erkjendte elementer i virkeligheden er 
udelelige; om guld i virkeligheden er et grundstof. .Vi maa da se 
lidt nærmere paa den moderne kemis standpunkt for tiden i denne 
henseende. Her maa da til en begyndelse gjøres opmerksom paa, at 
vi — som de fleste ved — kjender ét metal, der er sammensat: 
ammonium nemlig. At de andre metaller ogsaa er sammensat, er i 
høieste grad sansynligt. Hette synes tydelig at fremgaa ved den 
moderne sammenstillen af de kj endte elementer efter deres atomvegter. 
Skaberen af dette system, det naturlige system, er den berømte 
russiske kemiker Mendeljeff, prof. i St. Petersburg og prof. Lothar 
Meyer. At deres sammenstilling af elementerne beror paa et fuldt 
ud videnskabeligt grundlag, er paa en slaaende maade bevist. I denne 
forbindelse er det nok bare at nævne germanium’s opdagelse. 
Hette nye element blev af prof. Winkler i 1885 udvundet af et nyt 
mineral og viste sig ved senere undersøgelser fuldt ud omtrent i alle 
