135 
hjælp af et trekantet prisme spaltede han en straalebnndt i de 7 saa- 
kaldte spektralf arver, og heraf drog han den slutning, at sollyset var 
sammen sat af disse farver, som altsaa betingedes af straalernes for¬ 
skjellige brydbarhed. 
Det vilde føre for langt at gaa ind paa Newtons forskjellige op- 
dagelser paa optikens omraade. Det faar være nok at minde om, at 
han er skaberen af den moderne opfatning af farverne, en opfatning 
som har trodset mange stormløb, af hvilke det voldsomste turde være 
det, som blev sat igang af Grothe. 
Det var ganske naturligt, at den mand, som allerede i gutte¬ 
dagene havde vist mekaniske færdigheder, tog fat paa konstruktionen 
af optiske instrumenter. I Royal Society findes opbevaret en speil- 
kikkert, som han har forfærdiget med egne hænder. 
Ligeoverfor de mange epokegjørende opdagelser paa lyslærens 
omraade har det lid et at sige, at Newtons opfatning af ly sets aarsag 
(emissionsteorien) har maattet vige pladsen for Huyghens undulations- 
teori. 
Newton var mest tilbøielig til at betragte lyset som bestaaende 
af en mængde uendelig smaa partikler, som udsendes fra lyskilderne 
med en uhyre hastighed. 
Denne teori har ikke vist sig tilstrækkelig til forklaring af alle 
lysets fænomener, og Huyghens opfatning af lyset som svingninger i 
eteren er derfor bleven eneraadende. 
Foruden fysik og mathematik dyrkede Newton ogsaa kemi og 
delvis geologi. I disse videnskaber er dog ikke hans navn knyttet 
til nogen større opdagelse.' Derimod har han skrevet betydelige ver¬ 
ker af theologisk og kronologisk indhold. Newton var en religiøs 
natur, men han var ikke af dem, som om religiøse ting førte høirøstet 
tale. At han ikke var intolerant viser hans forhold til astronomen 
Halley, som stillede sig mere skeptisk til religionen. Til vennens 
kritiske bemerkninger pleiede han at svare mildt bebreidende: „Jeg 
har studeret disse ting, Du ikke.“ At Newton blev vred, naar kri- 
tiken antog karakteren af spot, kan ikke lægges ham til last. Hvor 
stor han end var som theolog, var han dog endnu større som mathe- 
matiker. Han forbedrede i høi grad det elementære mathematiske 
læreverk og løste en mængde problemer paa den høiere mathematiks 
omraade. Sammen med Leibnitz deler han æren af at have opfundet 
