138 
Nogle dyreformer fra akvarierne i den biologiske 
station i Bergen. 
v. 
Den sidste store ho ve daf deling af fiskene, der indeholder de høiest 
organiserede fiskeformer, dannes af benfiskene. De kaldes saa, 
fordi skelettet hos dem, i modsætning til de foregaaende grupper, er 
mere eller mindre forbenet. Vi kan her ikke nærmere gaa ind paa 
den indre bygning, og skal derfor kun anføre nogle af de vigtigere 
eiendommeligheder, hvorved benfiskene skiller sig fra de tidligere om¬ 
talte grupper. 
Gjællernes beliggenhed er hos benfiskene en ganske anden end 
hos rundmundene og tvermundene. Hos disse sidste ligger de nemlig 
indesluttede i sække, som ikke staar i forbindelse med hverandre, men 
udmunder ved særskilte aabninger saavel i svælget som udad. Hos 
benfiskene ligger de indesluttede i en eneste hulhed, gjællehulen, der 
aabner sig udad med en enkelt spalteformig aabning paa hver side af 
hovedet. Som bærer af gjællerne merker vi i denne hulhed flere par 
gjællebuer, der for øvrigt ogsaa findes hos tvermundene, og til 
hvilke de lange gjælleblade med sin ene ende er fastvoksede. Hele 
gjælleapparatet er dækket af gjællelaag, der er sammensat af 
flere benstykker; gjællelaag mangler aldeles hos de ovenfor nævnte 
grupper. 
Benfiskenes krop er dækket af mere eller mindre tydelige skjæl, 
der er af ganske anden beskaffenhed end de bentagger, som findes 
hos tvermundene. 
En væsentlig forskjel mellem brusk- og benfiske finder vi i 
halefinnen. Hos en stor del af de førstnævnte er nemlig de to fliger, 
i hvilke halefinnen er delt, ulige store, som afbildningen af pighai 
(i nr. 3 dette aar af „Naturen) viser. Benfiskenes hale er derimod 
delt i to ligestore flige; dog viser de smaa unger, ialfald af mange 
benfiske, en interessant afvigelse, idet deres haleflige er ulige store, og 
først efterhvert som de vokser til, erholder den for benfiskene karak¬ 
teristiske form. 
